Vi har faktiskt ett fordon!
Det är ett land med en av Europas mindre befolkningar.
Men Finland har en modern styrka, dubbelt så stor som den brittiska-
- och det starkaste artilleriet i Västeuropa.
Hela landet är redo att förvandlas till ett fort.
Broar kan sprängas för att stoppa inkräktare-
- vägar förvandlas till landningsbanor.
Men varför?
Det här är berättelsen om en nation-
- född ur strider mellan supermakter...
Alla 70 örlogsfartyg öppnar spärreld.
...överlevnad i andra världskriget mot enorma odds...
De mötte en övermäktig motståndare.
Det måste ha varit hemskt.
...och en kris under kalla kriget-
- som har gjort Finland till ett av världens bäst försvarade länder.
En hel stad kan enkelt överleva under jord.
Varje land är fånge i sin geografi-
- och gränsar till berg, floder, hav-
- eller sten.
Varje land måste försvara gränserna mot attacker.
På land, i luften och på öppet hav.
Den här serien utforskar otroliga konstruktioner, geniala vapen-
- och briljanta strategier som har format Europas mest härdade länder-
- under de senaste tusen åren.
Och spelat en avgörande roll i att skapa de nationer vi ser i dag.
En avlägsen och lugn vildmark.
Ett lapptäcke av magiska skogar och spegelblanka sjöar.
I över 2 000 år hem för finsktalande folk.
I dag är landet med renar och bastu hem för en sofistikerad ekonomi-
- och finländare har rykte om sig att vara världens lyckligaste folk.
Men det här underlandet är väldigt sårbart.
Beläget längst upp i norra Europa, inklämt mellan öst och väst-
- har Finland en strategisk position vid Östersjön.
För att förstå hur Finland växte i skuggan av grannsupermakter-
-måste vi gå tillbaka 150 år-
-till en tid innan Finland existerade som nation.
Och till ett anmärkningsvärt öfäste, en plats för blodiga strider-
- och av finländarna stolt kallad "Finlands borg".
Andy Torbet är marinarkeolog-
- och före detta soldat med passion för militärhistoria.
Bakom mig ligger Helsingfors, Finlands huvudstad.
Framför mig ligger en liten ögrupp som kallas Suomenlinna på finska.
Jag ska dit för att få en bättre förståelse av den inverkan-
- den har haft på nationens historia.
FINLAND, HELSINGFORS, SOUMENLINNA
Bara 20 minuters segelväg från Helsingfors-
- ligger Suomenlinnas åtta sammanlänkade öar.
De är tungt befästa med sex kilometer försvarsmurar-
- som skyddar en stor flottbas med 200 byggnader.
Den är full av kanoner-
- bakom stjärnformade bastionsmurar, upp till nio meter tjocka.
Den yttre muren gav försvararna två avgörande fördelar.
Den första är att kanonerna stod-
- i skyddande alkover-
- i stället för på muren, där de är sårbara.
Den andra är murens form.
Sicksackformen innebar att kanonerna stod-
- så att eldlinjerna korsades, så det fanns inga döda vinklar-
- och inget säkert ställe för fienden att attackera på.
Den som kontrollerade Suomenlinna hade enorm makt i östra Östersjön.
På 1700-talet var det Sverige.
Men på 1800-talet-
-föll Suomenlinna och de finsktalande områdena till ryssarna.
SVENSKA IMPERIET RYSKA IMPERIET
Det utgjorde en ny provins i det ryska imperiet, storhertigdömet Finland.
STORHERTIGDÖMET FINLAND RYSKA IMPERIET
Suomenlinna gav ryssarna livsviktigt skydd-
- för baltiska handelsvägar-
- och vaktade inloppet till Helsingfors.
Men storhertigdömet Finland-
- som var Rysslands västra utpost-
- blev också öppet för angrepp från Rysslands fiender.
1855 var Rysslands fiender de här killarna, britterna.
Allt berodde på en strid nästan 150 mil bort, på Krim-
- som britterna och deras allierade ville hålla Ryssland borta från.
För att slå till där ryssarna minst väntade sig det-
- skickade britterna och fransmännen en jätteflotta mot Suomenlinna.
En morgon 1855 vaknar fortets försvarare-
- och de ser 70 örlogsfartyg stå still vid horisonten-
- frustrerande nog utom räckhåll för fortets kanoner.
Fartygen är franska och engelska-
- och de ligger där tysta och orörliga dag efter dag.
Det sätter skräck i Helsingfors invånare-
- som flyr i panik.
Det sägs att på söndagsmorgonen hör försvararna ett ljud-
- som de försöker höra. Med havsvinden hörs ett hummande-
- som visar sig vara de engelska sjömännen som sjunger en psalm.
Sen upphör sjungandet och världen blir tyst.
Sen öppnar alla 70 örlogsfartyg spärreld mot fortet.
Och försvararna stod inför ett nytt vapen: raketer.
Med sin lätta vikt-
- kunde raketer avfyras i mängder från små båtar på nära håll.
De var fulla av brandbomber och var förödande.
Bränder spred sig snabbt och förstörde många av byggnaderna.
Spektaklet betraktades med skräck av invånarna i Helsingfors.
Och efter två dagars konstant bombardemang...
...tystnade kanonerna.
När bombardemanget slutade-
- antog de som inte hade flytt från Helsingfors att de stod på tur.
I flera dagar väntade de på den oundvikliga attacken.
Skeppen gjorde ingenting.
Lika plötsligt som de anlänt-
- började de franska och brittiska örlogsfartygen-
- bara vända om och segla i väg.
Varför?
Orsaken till reträtten när fortet verkade lätt att inta-
- har länge förblivit ett mysterium.
Men en riklig ny källa till bevis kan kasta ljus över händelsen.
För att gå till botten med historien här-
- måste man ner under vågorna, och dit är jag på väg nu-
- med hjälp av en av Finlands bästa undervattensarkeologer.
- Hej! - Hur är det?
- Välkommen ombord. - Tack.
Dr Minna Koivikko leder ett stort undervattensarkeologiprojekt-
- som utforskar havsbottnen runt Suomenlinna.
Vad är planen i dag?
Planen i dag är att låta dig träffa ett specifikt vrak, ett trävrak-
- som har legat där ett tag.
Okej, Andy, jag hoppar först.
Sen simmar vi till bojen och möter vraket.
Perfekt.
Med dålig sikt måste Andy och Minna hålla ihop.
Till slut, kanten av nåt.
Hallå, Andy! Det här är vraket!
Det är mycket större-
- och träet är mycket bättre bevarat än jag trodde.
Storleken och densiteten på virket är typisk för ett örlogsfartyg.
Det avgörande skulle vara närvaron av kanoner.
I dunklet upptäcker Andy nåt solitt och tungt.
Jag ser en stor hög av stenar eller stenblock.
Men det finns inga kanoner.
Än så länge ger vraket fler frågor än svar.
Men här nere nånstans finns nyckeln-
- till vad som hände under Krimkrigsattacken.
Efter ett grumligt dyk-
- hoppas Andy att Minna kan sprida ljus över örlogsfartyget-
- och händelserna under Krimkriget.
Hon har tillbringat åratal och hundratals dyk med att samla bevis.
- Okej, Andy. Ja, titta här. - Helt otroligt.
Ja. Så...
Det är mycket bättre här än det jag såg i dag.
3D-modellen-
- har skapats genom att pussla ihop tusentals bilder av vraket.
Vi har informationen om virket, som höggs ner 1780.
Längden är över 30 meter.
Det tyder på att skeppet var en fregatt av turuma-typ.
De hade byggts i Suomenlinna av svenskarna och var robusta-
- tungt beväpnade örlogsfartyg-
- specialbyggda för att manövrera i Östersjöns grunda sund.
Jag gissade på ett örlogsfartyg-
- och trodde att vi skulle se kanoner, men det fanns inga.
Om det är ett örlogsfartyg av turuma-typ borde det ha 22 kanoner-
- så du har rätt, rören saknas.
Avsaknaden av kanoner är inte det enda som förbryllar med vraket.
Det finns också en stor stenhög mitt i vraket.
Jag visste inte vad det handlade om.
Stenhögen är inte naturlig, så den är konstgjord.
Så vi tror att det sänktes i den här positionen.
Det sänktes avsiktligt och stenarna hjälpte till med det.
Varför skulle ryssarna avväpna-
- och sen sänka ett av sina egna krigsfartyg?
I krigssituationer vill man förhindra att fienden kommer in i hamnarna-
- så man sänker skepp för att stoppa trafiken.
Att ha sänkta skepp som blockader är mest effektivt på grunt vatten.
Precis vad som omger Suomenlinna.
Finns det andra skepp här-
- som har sänkts avsiktligt?
Jag måste visa dig en karta.
Minna har kartlagt positionerna för alla sjunkna skepp runt öarna-
- med anmärkningsvärda resultat.
Det som är spännande är sundet som leder till Helsingfors.
Under Krimkriget var det två ryska fartyg som sänktes.
De sänktes strategiskt-
- precis där en invasionsflotta fick passera för att nå Helsingfors.
Var sänkningen av skeppen-
- för att blockera vattendragen en faktor i beslutet-
- att brittiska och franska flottor skulle vända om-
- och inte anfalla?
Jag tror definitivt att det hade en roll i krigshändelserna.
Genom att blockera kanalerna-
- hade det ryska imperiet skyddat sina finska medborgare.
HELSINGFORS
Historien om Suomenlinna-
- avslöjar vilket farligt geografiskt läge Finland har.
Det försätts i konflikt med en supermakt-
- och görs beroende av beskydd från en annan.
Under 1800-talet-
- förblev storhertigdömet Finland en del av det ryska imperiet.
Det ryska styret blev mer förtryckande-
- och finländare agiterade alltmer för att kontrollera sitt eget öde.
Tills en världsomvälvande händelse i rysk politik blev till deras fördel.
Den ryska revolutionen gav finländarna chansen-
- till självbestämmande.
En möjlighet de snabbt tog.
Ett år senare, den 12 maj 1918-
- flyttade ryska trupper ut från Suomenlinna.
Äntligen hissades det självständiga Finlands flagga över fästningen.
Efter århundraden av kamp hade finländarna kontroll över sitt land.
Men utan skydd av en supermakt-
- skulle de kunna försvara det?
Det skulle de snart få veta.
Det nybildade Sovjetunionen utgjorde nu ett mycket större hot.
Röda armén var den största pansarkår världen hade skådat.
Så fort andra världskrigets förödelse inleddes-
- ville Stalin ta tillbaka Finland som en viktig buffert mot väst.
Jämfört med det välförsvarade södern-
- kunde den 1 200 km långa gränsen attackeras nästan när som helst.
FINLAND, SOVJETUNIONEN
Det fanns få fort, murar eller ens stängsel-
- och knappt några trupper.
Bara ändlös skog.
Mika Kulju är en historiker vars farfar ingick i den lilla finska armé-
- som kallades in för att möta den sovjetiska övermakten.
Vi är på Raatevägen, och bakom den bräckliga grinden-
- bara några kilometer bort, ligger Ryssland.
Mika vill förstå den extraordinära serie händelser-
- som inleddes här-
- på Raatevägen i slutet av 1939, när tusentals sovjetiska trupper-
- stormade igenom gränsgrinden.
Där, vid gränsposteringen, fanns det bara 15 finska soldater.
Så de stod inför en övermäktig motståndare.
I december gick den 44:e divisionen, 14 000 man med stridsvagnar-
- artilleri och lastbilar, in i hjärtat av Finland.
FINLAND, SOVJETUNIONEN
En liten finsk styrka på 300 man skyndade för att stoppa den.
Ett misslyckande kunde bli slutet för Finlands kortlivade existens.
Försvararnas bästa hopp var att dra nytta av sin naturliga miljö-
- den ogenomträngliga skogen, vinterns iskalla helvete-
- och gerillataktik.
Nu ska jag förklara den finska taktiken vid Raatevägsslaget.
Föreställ er att den här grenen är kolonnen med 44:e divisionen.
Den smala skogsvägen skulle tvinga sovjeterna-
- att röra sig i en enda kolonn, vilket gjorde dem sårbara.
Kolonnen huggs i småbitar...
...och efter det utplånas de. En efter en.
Varje del kallades "motti".
Hur kunde de numerärt underlägsna finländarna stycka upp en kolonn-
- för att inte tala om utplåna den?
När de 14 000 trupperna i Sovjets 44:e division-
-rörde sig längs Raatevägen in i Finland-
-förberedde sig 300 finska soldater för att hålla stånd-
-på västra sidan av den frusna floden Kuhmo.
De sprängde bron och väntade på sovjeternas försök att korsa isen.
Där är en Maximkulspruta.
Det var det viktigaste vapnet som den finländska armén hade.
Det beprövade vapnet från första världskriget-
- förbättrade den finländska armén för ökad eldhastighet-
- och anpassade den vattenfyllda kylmanteln till att gå på snö.
Men finländarna hade bara ett dussin att stoppa sovjetiska trupper med.
När 44:e divisionens första trupper kom från det hållet...
...stoppades de av massiv kulspruteeld.
Koncentrerad eld chockade Röda armén till att stå still.
Nu började finländarna nöta ner de sovjetiska trupperna.
Bland det viktigaste i utrustningen.
Den här typen av vit överrock.
Väldigt enkelt, men väldigt bra kamouflage.
Medan Röda arméns soldater-
- som kom från södra Sovjetunionen, bar mörka uniformer.
Lätta måltavlor för finländska krypskyttar.
Temperaturen sjönk till minus 40, finländarna rörde sig spöklikt-
- slog till hårt och smälte tillbaka in i skogen.
De flesta finländska soldater var utmärkta skidåkare.
Efter två veckors hårda strider-
- anlände finländska förstärkningar, inklusive Mikas farfar-
-och inledde ett överraskningsanfall som skar av kolonnen.
I den första mottin fångades flera tusen soldater i fällan.
Finländarna anföll dem genom skogen.
När finländska trupper tog över skyttevärnen, som det här-
- placerade de kulsprutor på dem.
Tätt sammanpackade soldater var lätta måltavlor.
Det var en massaker.
Det sägs att varje kula träffade ett mål på den vägen.
Den finländska armén, bara hälften så många som sovjeterna-
- anföll nu på flera ställen och bildade fem motti-sektioner-
- kända av de finländska trupperna.
Haukila, Tyynelä, Mattila, Likoharju, Raate.
Alla utplånades systematiskt.
På drygt en vecka hade nästan 5 000 Röda armésoldater dödats.
En hel division hade utplånats.
Raatevägen var full av deras frusna kroppar-
- som låg bland sovjetiska tunga vapen.
Det fanns musikinstrument-
- för en planerad segerparad i Helsingfors på Stalins födelsedag.
Förödmjukad och demoraliserad-
- flydde den sovjetiska armén till fots genom skogen och över gränsen.
Den 10 januari 1940 var en historisk dag för Finland-
- för finländska soldater stod återigen vid gränsen.
Heroiska segrar, som den vid Raatevägen-
- förvandlade finländarnas självförtroende till en livssyn-
- som blev känd som Vinterkrigets anda.
Trots Finlands framgångar på slagfältet-
-visade det sig omöjligt att helt besegra Röda armén.
För att köpa tid förhandlade Finland fram en fred-
-och avstod från vissa territorier i öst-
-och sökte en ny allians med en annan supermakt: Tyskland.
Med växande självtillit-
- såg Finland det som en chans att återta förlorad mark från sovjeterna.
Men för att anfalla behövde de offensiv hårdvara.
Var skulle de få tag på det?
På hemlig plats nära Helsingfors ska militärhistoriker Alexandra Churchill-
- undersöka hur Finland fick tag i stridsvagnar för strid mot Röda armén.
Oj...
Jag ska röra vid den först. Det första jag ska göra.
Det här är en rysk T-26-stridsvagn.
Den ser ut att just ha rullat bort från slagfältet.
Vid andra världskrigets utbrott-
- var Sovjets T-26 den mest producerade stridsvagnen i världen.
Sovjet tillverkade 10 000 före andra världskriget.
Finland får aldrig den kapaciteten.
De har inte befolkningen-
- pengarna, infrastrukturen för att komma i närheten.
Det var ett problem som krävde lite lateralt tänkande.
Så att stjäla dem är det bästa scenariot-
- och att stjäla dem oskadda också är perfekt.
I efterdyningarna av slag som Raatevägen-
- tog finländarna hundratals lastbilar-
- fältkanoner och dussintals T-26-stridsvagnar från Röda armén.
Det var precis vad de behövde inför nästa fas i kriget.
Deras nya T-26:or var snart redo att slåss mot Sovjet om förlorad mark.
Komplett med ny färg, inklusive en överraskande symbol.
Det här är ett hakkors.
Innan nazisterna kom gjorde de om det lite-
- satte det på flaggorna och förstörde det för evigt.
Hakkorset kom från Indien-
- och var en tursymbol.
Finländarna har använt den i den anda som avsågs.
Därför är den här.
En annan sak med stridsvagnen-
- är särskilt ovanlig i en militär maskin-
- som är nästan hundra år gammal.
Så om man är en falkögd historienörd-
- har man märkt att stridsvagnsbanden-
- är smutsiga, vilket betyder att den rör sig.
Olie, vi ska ta en åktur.
- Redo? - Redo.
För Alex är det en chans att uppleva styrkor-
- och svagheter i en stridsvagn som var så viktig i Finlands historia.
För att guida henne - Olie och Tommy-
- båda stridsvagnsveteraner i den finländska armén.
Det är väldigt högljutt här inne. Jag får skrika.
Den går mycket mjukare än jag trodde.
Vi körde över trädet och jag kände det inte ens.
T-26 var lättmanövrerad och kunde ta sig igenom 30 cm tjocka träd-
- och klättra i 40 graders lutning.
Då var eftermiddagens nöjestur över.
Nu blir det mer som i strid, så vi har stängt luckorna.
Som en dramadrottning-
- känner jag av ångorna från bensinen.
Jag börjar få huvudvärk.
Vi hörde att det var många ryssar-
- som hoppade ur stridsvagnarna och flydde.
Jag klandrar dem inte, för om det började ryka-
- eller brinna skulle jag inte bry mig om vad som fanns utanför.
Jag skulle inte vilja vara instängd i den lilla plåtlådan.
Finländska armén lyckades stjäla tillräckligt många T-26:or-
- för att bilda en hel pansarbrigad.
Och sommaren 1941-
-ledde T-26:or det finska anfallet för att återta de östra territorierna.
Och vidare, in i själva Sovjetunionen.
Trots framgångarna var finländarnas stulna T-26:or-
- i massivt underläge mot Sovjetunionen.
Som hade tusentals, och med begränsade pansarvärnskanoner-
- behövde finländarna desperat hitta T-26:ans akilleshäl.
Det är motorintaget.
Det suger in luft i tanken för att kyla motorn.
Men trots alla mina klagomål om ångorna-
- spred den ren luft till besättningen.
Så finländarna tänker:
"Tänk om vi kan få den att suga in nåt annat än härlig-
- ren luft?"
För det behövde de ett speciellt vapen.
Det de kom på var så genialiskt enkelt-
- att det används än i dag.
Med torr humor döpte de uppfinningen till molotovcocktail-
- ett sarkastiskt svar till Sovjets utrikesminister Molotov-
- för bombningarna av finska städer.
Utrikesministern hade fräckheten att säga att de inte bombade.
De släppte faktiskt mat.
En stor fet lögn, så de uppkallade den efter honom.
"Varsågod, herr Molotov. Ta en cocktail i gengäld."
Det här är en modell av en.
Lättantändlig vätska, och även kaliumklorat-
- väldigt irriterande vid kontakt.
Och den har också en massa tallsav-
- och när den brinner skapas irriterande rök-
- som är ännu mer irriterande i trånga utrymmen, som en T-26.
Föga förvånande får jag inte leka med en molotovcocktail.
Vi har ett proffs för det. Han heter Konsta.
Först tänds en vindtät stormtändsticka på sidan av flaskan.
Jag skulle inte vilja vara inne i den stridsvagnen.
Både för elden och röken.
Tänk er att luckan är nere och man inte kommer ut.
Vi har fastställt att det inte är bekvämt i en stridsvagn-
- och att plötsligt få en sån på sig, nej tack.
En halv miljon molotovcocktails massproducerades här.
Det enkla vapnet hjälpte till att förgöra 400 sovjetiska stridsvagnar.
Finlands uppfinningsrikedom och beslutsamhet hade vänt på steken.
Men under andra världskrigets gång förändrades allt.
Sovjetunionen började få övertaget över Tyskland.
Finlands pakt med djävulen började se väldigt dålig ut.
För att överleva var man tvungen att använda all sin politiska kunskap.
Man skickade i väg nazisterna-
-och gav upp några östliga områden till Moskva-
-i utbyte mot fred.
De gränserna är kvar än i dag.
Finland hade överlevt kriget mer eller mindre intakt.
Men sen förändrades världen igen.
Finland stod inför ett nytt hot som världen aldrig hade skådat.
I över 70 år-
- har Finland levt i skuggan av kärnvapensupermakter.
Arthur Williams, radiopresentatör av militärhistoria-
- och f.d. brittisk marinkårssoldat tar reda på hur de säkrar överlevnad.
Jag blev soldat efter Sovjetunionens kollaps-
- och innan Putin blev det hot som han är i dag.
Så vi funderade aldrig-
- på hur man lever med kärnvapenkrig.
Men för den finländska befolkningen, som är relativt liten-
- var det nog annorlunda.
De är geografiskt sett väldigt sårbara-
- inklämda mellan supermakter.
Så det ska bli fascinerande att se hur de kan försvara sig-
- om det blir allvar.
Besökare på Helsingfors eleganta gator kanske blir förvånade-
- av att det ligger ovanpå ett av världens största fort.
Arthur har ett möte under gatorna-
- 18 meter under marken i en av de största-
- mest sofistikerade försvarsbyggnaderna i världen.
- Hej, Jari. - Hej.
- Trevligt att träffas. - Trevligt, sir.
- Imponerande. - Välkommen till Hakaniemi.
Hakaniemis civilförsvars-skyddsrum.
Jari Markkanen är en av de ansvariga-
- för att hålla skyddsrummet redo för en attack mot Helsingfors-
- vare sig konventionell, med kärnvapen, kemisk eller biologisk.
Här har vi trycksäkra dörrar.
Huvudsyftet är att skydda folk inne i skyddsrummet-
- mot tryckvågen från yttre explosioner.
Rejäla grejer. Och alla är av stål?
Solitt stål.
Så dörren står emot en kärnvapenexplosion?
Ja.
För att stå emot tryckvågen från en kärnvapenexplosion-
- är ståldörrarna upp till 30 centimeter tjocka.
Men bara det räcker inte.
Det finns två dörrar också, en här borta.
Ja. De inre dörrarna ska vara gassäkra.
Förseglingar i de inre dörrarna håller radioaktiva och giftiga gaser ute.
Hela komplexet har plats för 6 000 personer.
Den bunkern är bara ett av 52 offentliga skyddsrum i Helsingfors.
Med tusentals privata skyddsrum finns det plats för 900 000 personer-
-hela stadens befolkning, plus besökare.
Vi ser de gula rutorna hela vägen här, Jari. Vad är de till för?
Vi har 180 rutor som blir torrtoaletter.
Om vi inte har rinnande vatten måste vi använda torrtoaletter.
Så det här är bara ett massivt toalettkvarter?
- Det är ganska enkelt, eller hur? - Ja.
Och det här är sovrummet?
Ja, vi har satt upp exempel.
Vi har sovplatser för 2 000 personer.
Folk sover i skift, med byte var åttonde timme.
Finlands förberedelser kan verka överdrivna-
- men i tio år efter kriget var det förbjudet-
- enligt avtal med Moskva, att ha en armé stor nog att försvara sig.
Så befolkningen kunde hållas som gisslan av en kärnvapenmakt.
Finlands extraordinära svar var att bygga skyddsrum åt alla.
Man fortsätter med det än i dag.
HISSINGÅNG, FORDONSINFART
Men i fredstid erbjuder skyddsrummet en helt annan sorts samhällstjänst.
Ett fullt användbart gym.
Nån sorts hockeyrink eller nåt. Där är en till.
Stället är enormt. Det bara fortsätter.
Man glömmer att vi är 18 meter under marken.
En surrealistisk plats att vara på.
Det här stället är ett fritidscenter i alla avseenden-
- men ändå inte, för på 72 timmar tas allt undan-
- och ersätts av tusentals våningssängar.
Det förvandlas till ett skyddsrum/kärnvapenbunker.
Vissa bunkrar är dubbelt så stora-
- och används i fredstid till allt man kan tänka sig...
Inklusive underjordiska skateparker, bilparkeringar-
- och en simbassäng av olympiska mått.
Till och med den måste kunna dräneras-
- och demonteras med 72 timmars varsel-
- så att den kan återanvändas som skyddsrum av civilförsvaret.
Det är överväldigande och rätt skrämmande-
- att se att finländarna har gjort så många förberedelser-
- för kärnvapenkrig.
En hel stad kan enkelt överleva under jord.
Man är från ett annat land och tänker: "Vad har vi gjort?"
Jag vet inte om vi har gjort nånting-
- som vi har övat för, och det är civilbefolkningen.
Jag undrar vad militären har gjort.
Sen Rysslands invasion av Ukraina 2022-
- verkar Finlands position lika sårbar som alltid.
Så hur redo är man att motstå en invasion av en modern armé?
Sen självständigheten-
- måste varje man i Finland göra nationell militärtjänst.
Många kvinnor är också frivilliga.
I dag kan landet kalla in en enorm, vältränad armé på 280 000-
- för att strida med ett ögonblicks varsel.
Otroligt, för en befolkning på bara 5,5 miljoner.
Hur är det med vanliga finländare?
Arthur ska träffa en av många som förbereder sig på det värsta.
Matias är ledare i Finlands frivilliga försvarsförening.
- Hej, Matias. - Hej.
Matias, jag är före detta militär.
Jag vill veta mer om den finländska militären.
Du bär uniform nu, men är det inte ditt jobb?
Nej, jag är aktiv reservist, så jag jobbar som civilperson.
Vad gör du utanför...?
Jag är skyliftoperatör.
Vad ska du träna på, Matias?
I helgen ska vi träna närstrid i stadsmiljö. Närstridsträning.
Ukraina har lärt oss-
- att alla stora slag kommer att utkämpas i städerna-
- eller i förorterna.
Och det är en viktig typ av strid som alla borde veta hur man utkämpar.
Även för härdade soldater är stadsstrid så utmanande det kan bli.
De här vanliga finländarna-
- använder sin fritid till att lära sig en av de mest riskabla manövrarna:
Dynamisk ingång i en byggnad.
Berätta om den dynamiska ingången. Ni jobbar i små team.
Vad händer?
Gruppen på tre, brandteamet, ställer sig i dörröppningen först.
Och sen tar ledaren det svåra hörnet.
Den andra tar det lätta hörnet och den tredje strövar runt.
Han hjälper till om de behöver hjälp.
Så tanken är att man tar sig in i rummet-
- så fort man kan och sprider ut sig-
- och täcker alla hörn?
Ja, i princip.
Det är en farlig form av strid.
Den är extremt farlig.
- Dörren är i princip dödszonen. - Ja.
Prio ett är att komma bort från den.
Ja, visst.
Bilder från Ukraina visar hur brutal stadskrigföring är.
Men trots det-
- fördubblades antalet civila här som tränade på det i år till 50 000.
Vilka sorters människor genomgår utbildningen?
Vi får hit byggarbetare och tandläkare eller läkare.
Eller VD:ar för företag.
Men när vi tar på oss utrustningen är vi likadana-
- och tränar samma saker, och vi har kvinnor och män på kurserna.
Varför är du motiverad att försvara Finland?
Jag tränar för min familj, för mina nära och kära-
- så att jag kan göra mitt jobb i militären om det behövs.
Så att mina nära och kära håller sig friska och i god form.
Ett kraftfullt svar, jag gillar det.
Efter årtionden av neutralitet fick invasionen av Ukraina Finland-
- att gå med i NATO...
...och lägga de arméerna till Finlands skydd.
Finlands komplexa historia, deras 1 200 km långa gräns mot Ryssland-
-och deras påhittighet, skicklighet och självuppoffring har bidragit-
-till att göra det till ett av världens bäst försvarade länder.
Men det finns en sak till som finländare har-
-och kanske det viktigaste av allt: en okuvlig beslutsamhet att överleva.
Översättning: Ingela Kuzminskij