Sarja on dramatisoitu kertomus Mooseksesta ja Israelin kansan paosta Egyptistä.
Mukana on eri uskontoja ja kulttuureja edustavien teologien -
ja historiantutkijoiden näkemyksiä.
Heidän panoksensa rikastuttaa tarinaa,
mutta näkemykset eivät ole kiistattomia.
Minä olen se joka olen -
ja tulen olemaan.
Raamatussa kerrotaan yksinäisestä paimenesta,
joka kutsutaan arvoitukselliselle vuorelle jossakin päin Siinain niemimaata.
SIINAINVUORI
Matka on vaarallinen,
ja miestä pelottaa.
Kuitenkin voima, jota hän ei vielä ymmärrä,
kannustaa häntä jatkamaan.
Usko.
Miehellä on salattu menneisyys.
Veljeni, et ole egyptiläinen, vaan yksi meistä.
Heprealainenko?
Askel askeleelta hän lähestyy todellista kohtaloaan.
Jumala puhui hänelle.
Kielsin tuomasta häntä takaisin.
Et ole yksi heistä, Mooses.
Kansani on aika vapautua.
Hän on israelilaisten vapauttaja.
Näytä heille tie.
Jumalan sanansaattaja.
Minä olen se joka olen ja tulen olemaan.
TESTAMENTTI: MOOSEKSEN TARINA
OSA 1: PROFEETTA
Suuren nälänhädän aikaan -
israelilaiset, Abrahamin jälkeläiset,
asettuivat Egyptiin.
Siellä heitä pidettiin orjina 400 vuotta.
He kärsivät vuosisatojen ajan, mutta heitä tuli lisää.
Kapinaa pelkäävä kuningas -
antoi käskyn hukuttaa kaikki heprealaiset poikavauvat Niiliin.
Faaraon tytär otti hänet salaa omakseen.
Hän varttui hovissa -
enonsa, tulevan kuninkaan, rinnalla.
Hänen nimensä on Mooses.
Hän oli Egyptin prinssi,
kasvoi yltäkylläisyydessä ja etuoikeutettuna faraon hovissa -
ja oli kuninkaallisen perheen jäsen,
mutta uskon, että hän sisimmässään tunsi olevansa erilainen.
Hän tunsi syntyneensä toisenlaiseksi.
Toora ei kerro hänen heprealaista nimeään.
Se on yksi tämän tarinan arvoituksista.
Se on myös tarina siitä,
miten Mooses vähä vähältä selvittää -
oman identiteettinsä ja kohtalonsa.
2. MOOSEKSEN KIRJA 2:11
Kun Mooses oli varttunut aikuiseksi,
hän näki egyptiläisen miehen lyövän heprealaista miestä.
Ei saa!
Töihin siitä!
Olen varma, että Mooses sisimmässään -
samastui siihen sortoon,
jota heprealainen orja siinä hetkessä koki.
Silloin hän koki tietynlaisen heräämisen.
Hei! Lopeta!
Seis!
Anna hänen mennä.
Käskin antaa hänen mennä.
Selvä, herra.
Työpäivä päättyy!
2. MOOSEKSEN KIRJA 2:15
Kun farao sai kuulla asiasta, hän aikoi surmauttaa Mooseksen,
mutta Mooses lähti faraota pakoon.
SIINAIN AUTIOMAA
KOLMEN KUUKAUDEN KULUTTUA
Mooses vaeltaa aavikolla itään kohti Midiania.
Hän on muukalainen vieraassa maassa.
Hän ei ole enää Egyptin prinssi -
muttei myöskään vielä Israelin kansan vapauttava profeetta.
Juutalais-kristillinen uskonto perustuu vahvasti Moosekseen.
Kaikki, mitä Raamatusta tunnetaan, voidaan jollakin tavoin -
liittää Mooseksen elämään ja uskoon.
Mooses on ainoa laatuaan juutalais- kristillis-islamilaisessa perinteessä,
sillä hän on osa kaikkia kolmea.
Häntä kunnioitetaan profeettana niissä kaikissa.
Profeetta Mooses mainitaan Koraanissa lähes sata kertaa.
Hyvin harvan profeetan -
koko elämäntarina kerrotaan Koraanissa.
Koko hänen elämänsä ja kaikki hänen kokemuksensa ja haasteensa -
ovat relevantteja vielä tänäänkin.
Jos näkee muiden kärsivän, puuttuuko siihen vai pysyykö hiljaa?
Sosiaalinen oikeudenmukaisuus alkoi Mooseksesta.
Murhaaja-Mooseksesta vapauttaja-Moosekseksi.
Se on kiehtova tarina.
Katsokaa. Tuolta tulee joku.
Kuka olet?
Teen töitä, jos saan vettä ja leipää.
Saat vettä ilmaiseksi.
Ketä saan kiittää?
Jetroa, kaivon omistajaa ja vuoren pappia.
Tarkoitin sinua.
Olen hänen tyttärensä. Sippora.
Kun Mooses pakeni Egyptistä,
hän päätyi paimentolaisklaanin hoteisiin -
Siinainvuoren läheisessä autiomaassa.
Sen ansiosta Mooses pelastui.
Ruokitteko kosijoita meidän kustannuksellamme?
Omalla kustannuksellamme, Naim. Eivätkä kosijamme kuulu sinulle.
Tänne ei kaivata aavikkorottia.
Tuo rotta haluaa kuolla.
Ehkä, mutta samalla hän vie kaksi teistä mukanaan.
Tapetaan hänet.
Ei tänään.
Tule.
Naiset näkivät Mooseksessa jotakin erityistä,
sillä he ottivat hänen apunsa vastaan.
He pitivät häntä vahvana ja luotettavana.
Koraanissa on hauska tarina Sipporasta, arabiaksi Seforasta,
Hän kulki Mooseksen edellä,
ja tuuli nosti hänen hameensa helmaa hieman.
Mooses ei tahdo nähdä sitä,
vaan siirtyy Sipporan eteen, jottei näkisi sitä.
Kohtelias käytös teki vaikutuksen naisiin.
Tyttäret palasivat isänsä luo -
ja kertoivat, että vahva ja luotettava Mooses oli auttanut heitä.
Miksi tulit Midianiin?
Farao rakentaa kaupunkia.
Kansan piti joko raataa tai maksaa veroja.
Siksi lähdin. -Aavikolleko?
Aavikolla voi olla vapaa.
Me emme noudata egyptiläisten tapoja.
Mutta koska puolustit tyttäriäni rohkeasti,
saat jäädä yöksi.
Jetro on yksi suosikkihahmoistani koko Mooseksen tarinassa.
Jetro vaikuttaa lempeältä.
Hän tarjoaa Moosekselle suojaa ja on hyvä ihmistuntija.
Hän ei piittaa siitä, onko Mooses egyptiläinen vai midianilainen -
tai jostakin muualta.
Hän näkee, että Mooses auttoi ja on nyt itse avun tarpeessa.
Jetro on midianilaisten pappi.
Midianilaiset olivat polyteistinen kansa, joka eli muinaisen Egyptin -
ja muinaisen Israelin aikaan.
Siihen aikaan ei ollut yksijumalaisuutta.
Varmasti käytännössä kaikki uskoivat moniin jumaliin.
Piti vain valita se, jota palvoi.
Siksi termi on monolatria.
Monoteismissä uskotaan, että on yksi jumala.
Monolatriassa palvotaan vain yhtä jumalaa.
Uskotaan, että muitakin on olemassa, mutta vain yhtä palvotaan.
Jos Raamattua lukee kirjaimellisesti,
Jumala tekee siinä selväksi,
että israelilaisten tulisi palvoa vain häntä.
Välttämättä ei tule täysin selväksi, että hän on ainoa jumala.
Kymmenessä käskyssä Jumala sanoo:
"Älä pidä muita jumalia minun rinnallani."
Sen voi tulkita tarkoittavan,
että on olemassa muita jumalia, joita muut palvovat,
mutta valitun kansan tulee palvoa vain yhtä jumalaa.
Näytä heille tie.
Vuoteesi on valmis.
Mitä katselit?
Kuka vuorella asuu?
Ei kukaan. Miten niin?
Näin huipulla tulen.
Mahdotonta. Se on pyhä paikka, sinne ei saa mennä.
Mitä minä sitten näin?
Vuori on merkittävä paikka monissa uskonnollisissa perinteissä.
Vuorten huippuja pidetään jumalten asuinpaikkoina,
koska ne ovat korkealla ja vaikeapääsyisiä.
Ne voivat olla pilvien takana,
ja välillä pilvien raosta näkyy valonsäteitä.
Sellainen on varmasti vaikuttava ja arvoituksellinen näky alempana asuville.
Näytä heille tie.
Kuka minä olen, äiti?
Omituinen kysymys.
Olet Egyptin prinssi.
Miksi kysyt?
Muut pojat pilkkaavat minua. He sanovat, että ovat erilainen.
Etten ole oikeasti kuninkaallinen.
Koko valtakunnan korkein symboli.
Se on ollut suvussamme aikojen alusta asti.
Muista aina, kuka olet.
Olet yhtä aito kuninkaallinen kuin muutkin.
Nuku nyt.
Rakas Mooses.
Meillä on ollut vaikeaa Maharin kuoltua.
Seitsemän tytärtä eikä yhtään poikaa.
Hän oli paimenista paras.
Tarjoa muukalaiselle Maharin työtä.
Hän antautui vaaraan vieraiden tähden eli pitää liikaa kuolemasta.
Hän kuolee, jos palaa aavikolle.
Se on meidän syymme.
Olet yhtä ovela kuin äitisi.
Mooses!
Älä lähde.
Isä tarjoaa sinulle työtä.
Midian oli Moosekselle turvapaikka,
jossa hän saattoi elää mukavasti.
Siellä hänen oli hyvä piilotella,
kun Egyptin viranomaiset etsivät häntä murhasta epäiltynä.
Egyptin prinssistä tuli paimen.
Hänet alennettiin korkeasta asemasta -
vaatimattomaksi ja unohdettavaksi.
Hän paimensi lampaita Midianin aavikolla.
Siellä hän sai kutsumuksen.
Näytä heille tie.
Toin sinulle aamiaista.
Olen nähnyt tällaisia merkkejä ennenkin.
Veronkantajat käyttävät niitä.
Opitko merkit Egyptissä?
Kirjanpitoa vartenko?
Ja tarinoiden kertomista.
Mikä tarina tässä kerrotaan?
Meidän kahden.
Oi vuoren jumala!
Näe tämä.
Tänään siunaamme palvelijoidesi Mooseksen ja Sipporan avioliiton.
Sinun mahtavan asuinpaikkasi rinnalla meidän elämämme ei ole mitään.
Yhtä hauras ja hento kuin tämä lasi.
Olkoon palvelijoidesi liitto -
sinun silmissäsi hyvä -
ja hedelmällinen.
On kiinnostavaa miettiä sitä,
miten monien kulttuurien ja perinteiden kanssa Mooses oli tekemisissä.
Hän oli Egyptin prinssi, Midianin ylipapin vävy -
ja Israelin kansan vapauttaja.
Monipuoliset suhteet erilaisiin ihmisiin hänen maailmassaan -
kiinnostavat meidänkin maailmassamme.
Tarina osoittaa, että monipuolinen identiteetti on mahdollinen,
ehkä jopa väistämätön.
Mooses ja Sippora saavat Midianissa kaksi poikaa,
Gersomin ja Elieserin.
Esikoisen nimellä on painava merkitys.
Mooses antoi hänelle nimen Gersom.
RABBI, HEPREALAISEN RAAMATUNTUTKIMUKSEN APULAISPROFESSORI
"Olin muukalainen vieraalla maalla."
Se kertoo Mooseksen erilaisuuden tunteesta.
Hän ei kokenut kuuluvansa Midianiin eikä Egyptiin.
PI-RAMSES EGYPTIN PÄÄKAUPUNKI
Seuraavina vuosina -
entinen kuningas kuolee, ja Mooseksen eno nousee Egyptin hallitsijaksi.
Hän on farao, aikansa vaikutusvaltaisin hallitsija.
Jos pitäisi löytää 2. Mooseksen kirjan faraolle -
vastine Egyptin historiallisista faraoista,
hän voisi olla Ramses Suuri.
Toisessa Mooseksen kirjassa kerrotaan, että israelilaiset joutuivat pakkotyöhön -
rakentamaan kahta suurta kaupunkia.
Toinen niistä oli Pi-Ramses,
joka oli Ramses Suuren pääkaupunki Niilin suistossa 19. dynastian aikana.
Valtaan noustuaan -
hän johti sotaretkiä Syyrian ja Palestiinan alueelle.
Hän valloitti alueita jopa Beirutissa ja Libanonissa asti.
Ramses Suuren valtakaudella oli valtava merkitys,
ja valtakunta oli silloin suurimmillaan.
Mitä ennusmerkit kertovat?
Tottelemattomia on aina, majesteetti.
Missä?
Aavikolla, majesteetti.
Pusikoiden asukkien lahjat ovat myöhässä. He eivät ole tärkeitä.
Kerjäläinenkin voi olla valistunut.
Totta, herrani.
Lausu loitsu, tietäjä.
He saavat tuntea tyytymättömyytemme ja tulla luoksemme nöyrinä armoa anoen.
Teemme niin, majesteetti.
Hän oli ankara kaikille, jotka uhkasivat hänen valtakuntaansa.
Hän tappoi ihmisiä armotta -
ja välitti vain rikkauksista ja vallasta.
Jos jotakuta sanotaan arabiaksi tyranniksi, sanotaan…
Eli ollaan kuin farao.
Faraosta tuli siis synonyymi tyrannille.
Uudella faraolla on lukuisia vihollisia valtakuntansa ulkopuolella.
Suurin uhka on kuitenkin hänen siskonpoikansa,
vaatimaton paimen Midianissa.
Gersom! Olen käskenyt pitää katseen laumassa.
Niin, isä.
Mitä sinä katselit?
Tasangolla näkyy kolme ratsumiestä matkalla kohti kylää.
Ismaelilaisia tulossa häiriköimään. -Ei.
Hevoset ovat valkoisia.
Tämäpä odottamaton ilo.
Olette tervetulleet kotiimme. -Kiitos.
Pääpaimen.
Lähettiläitä Egyptistä.
Polvistu majesteetin edustajien edessä!
Polvillesi!
Pyydän anteeksi. Hän on ulkomaalainen.
Kerro hänelle.
Vanha farao on siirtynyt jumalten luo. Hänen esikoisensa on uusi farao.
Kaikkien aavikkoheimojen pitää lähettää lahja.
Tämä on siunaus ja kunnia, mutta me olemme köyhiä.
Näimme lampaasi.
Ne ovat terveitä ja niitä on paljon.
Levätkää toki matkanne jälkeen.
Meidän on jatkettava tehtäväämme.
Palaamme vielä.
Miten maksamme, kun velkaa on jo? -Viivytämme ja neuvottelemme, kuten aina.
Tämän faraon kanssa se ei onnistu.
Tunnetko hänet?
Murhaaja.
Mene pois.
Jätä minut rauhaan!
Seis! Lopeta!
Mooses!
Olet ollut täällä päiväkausia.
Tule jo alas.
Minä kuulun tänne.
Sinulla on kaksi poikaa.
Ja vaimo.
En ansaitse teitä.
Mitä apua tuosta on meille?
Näytä heille tie.
Minun on kerrottava sinulle itsestäni.
Kasvoin prinssinä kuninkaan hovissa.
Prinssinäkö?
Mikset ole kertonut?
Aavikkokansat eivät pidä kuninkaallisista.
Oletko salannut sen näin kauan? -Isäsi ei olisi antanut minun jäädä.
Tapoin erään ihmisen.
Orjapiiskurin.
Siksikö lähdit Egyptistä?
Sinua olisi rangaistu. -En pelkästään siksi.
Olisi paljastunut se, mitä olen aina epäillyt.
Etten ollut yksi heistä sen enempää kuin olen yksi teistäkään.
Kuka sitten olet? -En tiedä.
Se pitää selvittää.
Näin taas merkin vuorella. Minun on mentävä sinne.
Kukaan ei ole koskaan käynyt siellä. Et ehkä palaa.
Rakastan sinua yli kaiken.
Jumala kutsuu ihmisiä eri tavoin.
Joskus kutsumus syntyy vaikeuksista.
Mutta joskus kutsumus on sitä, että hylkäämme -
ne mukavuudet, joihin olemme tottuneet.
Mooses teki niin.
Mooses oli erehtyväinen mutta sinnikäs ihminen.
Hänellä oli identiteettikriisi.
Hänet oli adoptoitu.
Hän oli tehnyt rikoksen.
Hän eli osan elämästään kodittomana.
Voimme oppia hänen epäonnistumisistaan yhtä paljon kuin saavutuksista.
Jumala kutsuu sen, jonka haluaa.
Raamatusta ei tule mieleen ketään lukuun ottamatta Jeesusta,
jolla ei olisi heikkoa kohtaa luonteessaan tai muuta ongelmaa,
joka herättää ihmetystä.
Mutta niin Jumala tekee.
Raamatun Jumala on erikoistunut siihen,
että hän ei pelkästään korjaa rikkinäisiä,
vaan antaa heille uuden, entistä suuremman tarkoituksen.
Riisu kenkäsi.
Kuka olet?
Tämä on pyhä paikka, Mooses. Riisu kenkäsi.
Mitä haluat minusta? -Tee niin kuin sanon.
Minä olen se joka olen ja tulen olemaan.
Minä olen Abrahamin, Iisakin ja Jaakobin Jumala.
Israelilaisten Jumala.
Kaiken Jumala.
Ja sinä olet se joka olet ja tulet olemaan.
Sanansaattajani.
Heprealainen Raamattu korostaa sitä,
ettei ihminen voi nähdä Jumalaa.
Jumala ei koskaan ole fyysisesti läsnä ihmisen luona.
Tähän on vain yksi poikkeus, eli Mooses.
Oletko todella Jumala?
Minä olen se joka olen ja tulen olemaan.
Pensas paloi mutta pysyi ennallaan.
Juutalainen, noin Jeesuksen aikalainen filosofi Filon -
näkee sen vertauskuvana.
Hänen mukaansa se symboloi israelilaisten orjuutta:
hekin paloivat mutteivät kuolleet. He selviytyivät.
Olen seurannut sinua monta vuotta, Mooses.
Sinä etsit ja kyseenalaistat.
Toin sinut tänne paljastaakseni sinulle tehtäväsi.
Palaat Egyptiin.
Kannustat heprealaiset seuraamaan itseäsi.
Vaadit faraota vapauttamaan heidät minun nimeeni.
Farao ei ikinä vapauta heprealaisia.
Hän vastustelee.
Ja minä rankaisen häntä siitä.
Miten minä liityn heprealaisiin?
En ole johtaja tai taitava sanankäyttäjä.
Kunnes löydät oman tiesi, veljesi Aaron puhuu puolestasi.
Veljenikö?
Mene Egyptiin. Kerro heprealaisille, että olet minun sanansaattajani.
Kerron sinulle nimeni.
Nimen, jolla minut tunnetaan.
Siitä he tietävät, että minä olen lähettänyt sinut.
Minä olen se joka olen.
Mooses ei tiennyt, kuunnellaanko häntä.
Jumala sanoi: "Ei hätää, kerron sinulle nimeni."
Se on…
"Olen se joka tulen olemaan" tai "Tulen olemaan se joka tulen olemaan."
Erikoinen nimi! Nimi, joka on verbi.
Jumala on teonsana.
Minua ei ole tarkoitettu tähän tehtävään.
En edes ole hyvä ihminen.
Minä olen valinnut sinut.
Mooses.
Sippora, Sippora! Meidän pitää lähteä!
Olen nähnyt Jumalan.
Minkä jumalan?
Heprealaisten Jumalan, kaiken Jumalan. Hän antoi minulle tehtävän.
Pakkaa omasi ja lasten vaatteet. Lähdemme heti.
2. MOOSEKSEN KIRJA 4: 19–20
Midianissa Herra sanoi Moosekselle:
"Palaa Egyptiin. Kaikki, jotka tavoittelivat henkeäsi, ovat jo kuolleet."
SIINAIN AUTIOMAA
Mooses otti mukaan vaimonsa ja poikansa,
pani heidät aasin selkään ja palasi Egyptiin.
Olemme eksyksissä! -Jumala osoittaa tien.
Enää kolmen viikon matka Goseniin.
Mitä siellä tehdään?
Pysähdymme kylän majataloon.
Tapaamme siellä veljeni Aaronin.
Senkö veljen, josta jumalasi kertoi? Josta et tiedä mitään?
Uskon Jumalan sanaan.
Jos veljeä ei näy… -Hän on siellä.
…Gosenissa, voimmeko palata kotiin?
Hän on siellä. -Jos ei olekaan.
Veljeni on siellä! -Mutta jos ei ole!
Anna liha.
Minä en usko siihen jumalaan.
Heprealaiset kärsivät. -Uskon perheeseemme.
Minä olen miehesi!
Jos olet rinnallani, voin ehkä vapauttaa heidät.
Mooses noudattaa Jumalan ohjeita -
ja matkaa halki aavikon kohtaamaan veljensä, Aaronin.
Miten tunnistat veljesi?
Onko se hän?
Istu.
Heti.
Sinä myös.
Kuulin unessa äänen,
joka sanoi, että jos tulen tänne, tapaan sinut.
Mistä tiedät, kuka olen?
Olen tuntenut sinut aina.
Olen Aaron, Amramin poika.
Heprealainen.
Vanhempi veljesi.
Olenko heprealainen?
Tarinasi on erikoinen ja ihmeellinen.
Kun olin vasta poika,
farao pelkäsi, että heprealaisia olisi pian liikaa,
ja että he valloittaisivat hänen valtakuntansa.
Hän määräsi kaikki vastasyntyneet heprealaiset pojat tapettaviksi.
Sinä et ollut vielä syntynyt, kun tappaminen alkoi.
Ensimmäisen luvun heimojen lisäksi -
ensimmäiset 2. Mooseksen kirjassa mainitut ihmiset ovat Sifra ja Pua.
He ovat kätilöitä.
He tekevät hämmästyttävän teon.
He uhmaavat oman maailmansa mahtavimman ihmisen -
eli Egyptin faraon käskyä.
He eivät tottele faraon määräystä.
He ovat ensimmäinen esimerkki kansalaistottelemattomuudesta.
Heitä kuvataan 2. Mooseksen kirjassa hepreaksi näin.
Eli heprealaisten kätilöitä.
Se voi myös tarkoittaa heprealaisia kätilöitä.
Kieliopillisesti se voi tarkoittaa kumpaa vain.
Naiset, jotka eivät ehkä itse ole heprealaisia,
vaarantavat itsensä heprealaisten puolesta.
He eivät tiedä, mitä teosta seuraa.
Me tiedämme.
Minusta on koskettava ajatus, että ehkäpä -
ihmiskunnan vapahdus suuressa mittakaavassa alkaa,
kun jotkut osoittavat rohkeutta -
ja tekevät jotakin toisten puolesta.
Äitimme Jokebed synnytti sinut salaa.
Midrašin mukaan -
koko huone täyttyi valolla, kun lapsi syntyi.
Äiti näki, että hänen lapsensa oli hyvä.
Hepreaksi sanotaan…
Hän näki, että lapsi oli hyvä. Ilmausta "olla hyvä" käytetään -
ensimmäisen Mooseksen kirjan ensimmäisessä luvussa,
kun Jumala loi taivaan ja maan.
Äiti totesi, että lapsi oli erityinen.
Hänet piti piilottaa ja pelastaa.
Egyptiläiset sotilaat kulkivat Gosenissa ovelta ovelle.
Päätimme pelastaa sinut.
Tuolla on vastasyntynyt.
Nyt he tulevat.
Aaron, äkkiä piilopaikkaan!
Minun tehtäväni oli huolehtia sinusta ja pitää sinut salassa.
Minähän sanoin. Lapsi syntyi kuolleena.
Näyttäkää ruumis!
Se haudattiin eilen.
Miksi vainoatte surevaa äitiä?
Hetkinen.
Kuunnelkaa.
Puristin sinua lujasti ja pelkäsin sinun itkevän.
Palaamme vielä.
Lähdetään!
Ei!
Olit pelastunut.
Oli kuitenkin vain ajan kysymys, milloin sotilaat palaisivat.
On kiinnostavaa, että toisen Mooseksen kirjan -
kahdessa ensimmäisessä luvussa painotetaan niin voimakkaasti -
naisten viisaita, rohkeita ja uhmakkaita tekoja.
Osa heistä on heprealaisia, osa ei.
He kaikki ottavat suuria riskejä -
ja uhmaavat faraon lakeja ja määräyksiä.
Mooseksen äiti teki tuskallisen ratkaisun, laittoi vauvan koriin -
ja jätti hänet Niilin kuljetettavaksi.
Se on epätoivoisen ihmisen teko.
Voi luoja.
Hän toivoi, että jossakin olisi joku, joka ei olisi kauhea ihminen.
Ja että se henkilö löytäisi vauvan.
Musertava ajatus.
Äiti jätti sinut Niilin vietäväksi -
tietämättä, mikä sinun kohtalosi olisi.
Moosesta piiloteltiin kolme kuukautta.
Sen jälkeen perhe rakensi pienen arkin.
Samaa heprean kielen sanaa tevah käytetään Nooan arkista.
Nooan arkkikin on piellä tilkitty tevah.
Toinen tarinoista on 1. Mooseksen kirjan alkupuolella,
ja 2. Mooseksen kirjan alkupuolellakin pedataan suuria asioita -
tevah'n kautta.
Tevah kuljettaa ihmistä, joka edustaa uutta alkua.
Pi-Ramsesin kaupunki.
PI-RAMSES EGYPTIN PÄÄKAUPUNKI
Kaupunki on kasvanut.
Se on hirviö, jota ruokitaan ihmisverellä.
Meidän verellämme.
Siitä tulee upea.
Olet ylimielinen, veli.
Isämme rakennutti Amonin temppelin,
jotta hänen nimensä muistettaisiin ikuisesti.
Nyt sinä poistat hänen nimensä ja korvaat sen omallasi.
Temppeli oli kesken, kun isä teetti kaiverruksen.
Kansa muistaa isää lämmöllä.
Isä oli tyranni.
Hän tappoi heprealaisia lapsia kapinan pelossa.
Haman, mistä työvoimamme koostuu?
Viidesosa on egyptiläisiä.
Viidesosa on sotavankeja.
Loput ovat heprealaisia.
Vahvoja ja taitavia työntekijöitä.
Isä vähensi heidän määräänsä, koska pelkäsi kapinaa.
Minä olen häntä vahvempi.
Kaupunkimme kurkottaa kohti taivaita,
ja jumalamme saavat siitä kunnian.
Orjuuden käsitettä ei Egyptissä ollut.
Oli kuitenkin sotavankeja ja palvelijoita.
Pakkotyövoimaa käytettiin.
Se oli normaalia toimintaa Egyptin kuninkaille.
Egyptin orjatyövoima -
oli ensiarvoisen tärkeää maan taloudelle.
Jos heprealaiset haluttiin vapauttaa,
farao ja koko Egyptin talouselämä kysyi tietenkin,
kuka sitten tekisi työt.
Samalla tavalla vuoden 1863 vapautusjulistuksen jälkeen kysyttiin,
kuka puuvillan sitten poimii, jos orjat vapautetaan.
GOSEN
Gosen sijaitsee Pi-Ramsesin laitamilla.
Abrahamin jälkeläiset asettuivat sinne neljäsataa vuotta aiemmin,
kun nälänhätä ajoi heidät pois Kaanainmaalta.
Farao toi heidät asuttamaan Egyptiä.
Ajan myötä israelilaiset alettiin nähdä viidentenä kolonnana.
Heidän määränsä lisääntyi, ja heillä oli oma identiteetti. He eivät kotoutuneet.
Heitä piti siis varoa.
Otettiin käyttöön järjestelmä, jossa he eivät aluksi olleet suorastaan orjia.
Oikeuksia viedään vähitellen,
ja yhtäkkiä tuntuu siltä kuin oikeuksia ei olisi ollutkaan.
Hei.
Mirjam.
Tässä on veljemme, Mooses.
Kielsin tuomasta häntä takaisin.
Tule.
Kaikki on hyvin. Tule vain.
Tulkaa.
Teillä on varmasti jano.
Juokaa ja lähtekää pois.
Se oli äidin toivomus.
Kuuntele Moosesta, Mirjam.
Jumala on puhunut hänelle.
Jumala tulee kaikkien meidän uniin. -Se ei ollut unta.
Hän kehotti vuorella minua tulemaan tänne, vapauttamaan kansamme -
ja johtamaan heidät takaisin Kaanainmaahan.
Jumalamme ei ole puhutellut ketään satoihin vuosiin.
Totta se on.
Heprealaiset olivat Egyptissä 430 vuotta.
Suurimman osan ajasta orjuudessa.
Mitä Jumalan ja Israelin kansan suhteelle tapahtui -
noina toivottomina orjuuden vuosisatoina?
Luovuttivatko he?
Ajattelivatko he, että tarinat esi-isä Abrahamista -
ja vapaasta elämästä luvatussa maassa -
eivät kerta kaikkiaan olleet totta?
Toora ei kerro sitä.
Yksi kohta on kuitenkin merkillepantava.
Jumala sanoo Moosekselle, että on "nyt muistanut" kansansa.
Hän on "nyt kuullut israelilaisten vaikerruksen".
Aina kun luen sen kohdan, mietin: "Miksi vasta nyt?"
Äiti.
Vien sinut… -Hän ei tunne ketään.
Pikkuinen Mooses!
Tulitko sinä takaisin?
Kiitos!
Voi kiitos!
Kiitos!
Älä kerro työnjohtajille.
He voisivat kertoa egyptiläisille. Kutsu vain vanhimmat koolle.
Mooses, sinä voit puhua heille.
En minä, vaan Aaron.
Koraanin mukaan Mooses pyysi vuorella Jumalalta,
että saisi Aaronin mukaansa,
sillä tämä oli taitavampi puhuja ja sanankäyttäjä.
Koraanissa käytetään ilmaisua "sidottu kieli" tai "solmu kielessä".
Sen voi tulkita fyysiseksi viaksi tai psykologiseksi asiaksi.
Häntä pelotti palata faraon luo,
eikä hän ollut yhtä taitava puhuja kuin Aaron.
Se oli hieno hetki, sillä hän sanoi Jumalalle -
että kaipaisi apua suuressa tehtävässään.
Jumala vastasi hänen pyyntöönsä, ja Aaronistakin tuli profeetta.
Aaron siis auttoi Mooseksen tehtävässä hänen rinnallaan.
Tässä on Mooses, veljeni.
Hän ei ole egyptiläinen.
Hän on yksi meistä.
Hänellä on meille viesti.
Mikä viesti?
Datan, työnjohtaja.
Muistat kai veljeni?
Hän on kunnon mies, oli jopa egyptiläisenä eläessään.
Hän tappoi vartijan, joka ruoski Bukkin.
Muistan sen hyvin.
Ja Jumala,
meidän Jumalamme,
Abrahamin Jumala,
on käskenyt veljeäni johdattamaan meidät pois vankeudesta,
ja takaisin maahan, josta kerran tulimme.
Kertoiko Jumala, miten?
Pyydämme faraolta lupaa lähteä kaupungista.
Ei voi olla. -Ei!
Meille kaikille.
Sanomme, että meidän pitää uhrata Jumalallemme.
Egyptiläiset pahastuisivat eläinuhreista.
Farao päästää meidät autiomaahan kolmeksi päiväksi.
Niin pääsemme pakoon.
Amramin poika, haluan uskoa veljesi kertomuksen.
Mutta jos pyydätte faraolta tuota, hän vain nauraa teille.
Veljeni on puhunut Jumalalle.
Hän käski minun vapauttaa sinut.
Koko kansamme.
Jos Jumala käskee meidän tehdä niin, se onnistuu.
Mooses.
Kertoiko hän sinulle nimeään?
Kertoi. Minä tiedän sen.
Sukupolvesta toiseen -
on kulkenut tieto Jumalamme nimestä,
jotta tietäisimme sen tällaisella hetkellä.
Serah.
He päättivät kysyä vanhalta Serah Bat Asherilta.
Tietäisikö Mooses oikeat sanat?
Sinähän tiedät Jumalan nimen.
Äitisi kertoi sen sinulle.
Jos Mooses tietää nimen, hän on kohdannut Jumalan.
Mooses.
Jumala on kanssamme.
Serah sanoi, että Mooses tunsi vapahduksen sanat -
ja puhui siis totta.
Hän oli vapauttaja ja Jumalan valittu profeetta.
Se siitä salaisuudesta.
Onko Jumalamme tosiaan palannut?
Kerro Hänestä.
Näytä heille.
Hän on ainoa oikea Jumala.
Jumala, joka suojeli Joosefia,
kun hänen veljensä pettivät hänet.
Jumala, joka kertoi Joosefille,
että hänen luunsa vielä palaavat Kaanainmaahan.
Jumala, joka teki sopimuksen Abrahamin, Joosefin isoisoisän, kanssa.
Niin että kansamme olisi ikuisesti hänen. -Abrahamko paini Jumalan kanssa?
Se oli Jaakob, Joosefin isä.
Hän tapasi Herran yöllä, ja he painivat aamunkoittoon.
Hän ei päästänyt Jumalaa ennen kuin tämä siunasi hänet.
Samalla hän sai Herralta uuden nimen: Israel.
Hän, joka hallitsee Jumalan kanssa.
Millainen kotimaamme on?
Oliko siellä tosiaan tulva? -Onko eläinjuttu totta?
Suuri tulva tapahtui.
Meidät pelasti silloin mies nimeltä Nooa. Hän rakensi arkin.
Kauanko tulva kesti? -Neljäkymmentä päivää ja yötä.
Miten maailma tehtiin? -Jumala loi sen kuudessa päivässä.
Hän kertoo Aadamista ja Eevasta,
Nooasta, Iisakista ja Ismaelista,
Jaakobista ja Esausta.
Egyptistä karkulaisena paennut mies on palannut profeettana.
Mistä tiesit, että tiedän Jumalan nimen?
Olen kätilö.
Me olemme lähellä Jumalaa.
Hänen läsnäolonsa tuntee syntymässä ja kuolemassa.
Sinulla ei kuitenkaan ole omia lapsia.
Kun minun oli aika ottaa aviomies,
poikalapsia tapettiin yhä.
Autan mieluummin muita.
Tuolla sinä olit.
Naisten palatsin puutarhan lähellä.
Sieltä prinsessa löysi sinut.
Näitkö sinä sen?
Minä sain sen aikaan.
Mooseksen äiti sanoi yhden sanan Mooseksen siskolle:
"Seuraa häntä."
Arabiaksi se on yksi sana.
Sisko seurasi vauvaa rohkeasti.
Sifra, minulla on tärkeää asiaa.
Hän oli hyvin nokkela -
ja keksi keinon, miten veli saatiin palautettua biologiselle äidilleen.
Anteeksi, teidän korkeutenne.
Tiedän prinsessan vauvalle hyvän imettäjän.
Prinsessa, faraon tytär, ei kertaakaan kysy,
kuka imettäjä on.
Hän ei varmaankaan tiennyt, että kyseessä oli vauvan biologinen äiti.
Biologisen äidin oli määrä olla se,
jonka ravitsee lasta.
Niinpä lapsi ruokaili äitinsä rinnalla ensimmäiset kaksi tai kolme elinvuottaan.
Hän siis kuuli mame-loshniaan, äidinkieltään, alusta asti.
Hepreankielisiä kehtolauluja.
Voin kuvitella, että jokin kehtolaulu jäi hänen alitajuntaansa.
On upeaa, että tarina alkaa lastaan imettävästä äidistä.
Harvemmin tulee edes ajatelleeksi,
että vallankumous voi alkaa imettävästä äidistä.
Mukana oli korkeampi voima.
Alusta asti.
Sinut vietiin pois ja tuotiin takaisin.
Sinä olet yhdistävä tekijä.
Se, joka on välissämme.
Äiti auttaa minua puhumaan faraolle huomenna.
Faraon sisar ei ole äitisi.
Ei ole, ja kuitenkin on.
Joku on tulossa, teidän korkeutenne. Hän tulee kaukaa.
Muukalainen.
Joka kuitenkin tuntee sydämenne.
Te kalpenitte. Mikä hätänä?
Poikani on palannut.
Mooses on palannut.
Tekstitys: Mari Harve