EN DOKUMENTÄRSERIE FRÅN NETFLIX
De är det närmaste vi har till utomjordingar på jorden.
Inte konstigt att bläckfiskfamiljen har fångat vår entusiasm.
Deras utomjordiska utseende…
…följs av häpnadsväckande intelligens,
självständighet
och uppfinningsrikedom.
Och det finns fortfarande mycket att lära
om dessa sällan sedda legender på djupet.
Djur där verkligheten överträffar fiktionen.
VANCOUVER ISLAND KANADA
Näringsrikt vatten gör detta till ett av de mest produktiva haven på planeten.
En perfekt plats för nytt liv.
DJUP: 25 M VATTENTEMPERATUR: 5 °C
Dolda under vågorna…
…i en hemlig värld…
…100 000 värdefulla ägg.
Inte större än ett riskorn.
I sex månaders tid har de tagits om hand
av mamman.
En jättebläckfisk från Stilla havet.
Hennes kropp,
deras fort.
Hon håller vattnet i rörelse
för att förhindra att alger kväver hennes barn.
I varje ägg
finns en liten kopia av en nästan omöjlig varelse.
Åtta armar,
tre hjärtan,
och blått blod.
Så småningom kommer de att växa sig 250 000 gånger tyngre…
…och bli några av havets listigaste rovdjur.
Men få klarar sig så långt.
Det är dags att lämna det trygga hemmet.
Med en sista utandning från mamma
kastas denna bebis ut i havsströmmarna.
Hon kommer aldrig att se sin mamma igen.
Helt ensam,
utlämnad åt havet.
Om hon överlever
tar hon plats
bland en av jordens mest otroliga djurgrupper.
Blötdjur finns i varje hav,
med över 800 olika arter av bläckfisk…
…tioarmad bläckfisk,
och sepiabläckfisk.
De kallas cephalopoda,
vilket betyder "huvudfoting",
efter deras speciella anatomi,
med lemmar som sprider sig från ansiktet.
Tidigare cephalopoder såg mer ut så här.
En nautilus.
Den liknar sin blötdjurssläkting
snigeln.
Den har sett likadan ut i en halv miljard år…
…medan andra har utvecklades på de mest extraordinära sätt.
De tappade sina skal,
vilket gjorde dem smidigare.
De kan utforska områden som tidigare varit omöjliga att nå.
Deras flexibla form
kan till och med överleva havsdjupets krossande tryck.
Men utan ett skyddande skal,
är bläckfiskarna tacksamma byten.
De har utvecklat nästintill övernaturliga förmågor
för att hålla sig säkra…
…i ett hav fullt av rovdjur.
KAPHALVÖN SYDAFRIKA
DJUP: 5 M VATTENTEMPERATUR: 15 °C
Havet kan vara en skrämmande plats…
…om du är lika stor som en tändsticksask.
Det lönar sig att hålla låg profil.
Men en liten sepiabläckfisk kan inte gömma sig för alltid.
En hög ämnesomsättning gör att han alltid är hungrig.
Hans favoritmat bor i det grunda vattnet…
…bara 20 meter bort.
Men när du är så liten är det en episk resa…
…fylld av faror.
Han simmar ganska bra,
men fisken är snabbare.
Med skarp syn.
Men att smälta in är denna bläckfisks specialitet.
Den listiga sepiabläckfisken
tar sin förklädnad ett steg längre.
Speciella muskler i skinnet
producerar tusentals taggiga utväxter som kallas tuberkler.
Det får honom att se ut som sjögräs.
Det verkar fungera.
Det här är inte hans enda utklädnad.
Han kan byta utseende inom bråkdelen av en sekund.
Snigel…
…korall…
…eller sten.
Cephalopodens fantastiska förmåga att byta färg
är tack vare dess kromatoforer.
Miljontals pixelliknande celler fyllda med pigment.
De expanderar och drar ihop sig som ballonger…
…för att snabbt byta färg.
Perfekt för att snabbt smälta in i bakgrunden.
Jämfört med bläckfiskar ligger kameleonter i lä.
De kan kamouflera sig mer sofistikerat än nåt annat djur.
Denna förklädnad brukar räcka för att hålla en sepiabläckfisk säker.
Men när inget annat fungerar…
En rökridå.
Slemrika bläckbollar
som efterliknar hans form och storlek.
Han kan nu fly undan.
Till skillnad mot åttaarmade bläckfiskar
har sepiabläckfisken ett inre skal.
Ett inbyggt flythjälpmedel,
som gör dem till fantastiska simmare.
Efter en lång, händelserik resa
är aptiten stor.
Föränderliga,
bläcksprutande,
med lemmar som kan växa ut på nytt.
Cephalopodernas superkrafter hjälper dem att överleva i farliga vatten.
Tillbaka i Kanada, en framgångshistoria
mot alla odds.
Stillahavsbläckfisken är nu ett år gammal…
…och över 2 000 gånger större.
Men den har fortfarande mycket att växa.
Bara en på 30 000 tar sig till vuxenlivet.
För att nå dit
behöver hon ta hjälp av sin otroliga synförmåga.
Varje bläckfisköga
har ett större synfält än vi har med två ögon.
När hon använder båda ögonen…
…ser hon allt.
Hon är inte begränsad av ett kranium,
utan kan röra ögonen fritt.
Detta gör att hon kan se framåt och bakåt samtidigt
i en nästan 360-gradig vinkel.
Det gör att hon kan leta föda…
…och hålla utkik efter faror.
Som alla bläckfiskar består hon nästan uteslutande av protein.
Alla vill ha en tugga.
Hon är stor nog att överleva en attack från drakhuvudfiskar.
Men det finns alltid ett större rovdjur i jakt på föda.
Hon måste vara på sin vakt.
Utan föräldrarna som skydd,
måste unga bläckfiskar hantera sin medfödda nyfikenhet med försiktighet.
Och i ett ständigt föränderligt hav, måste de lära sig snabbt.
FERNANDO DE NORONHA BRASILIEN
När tidvattnet vänder
kommer rovdjuren närmare
och söker byten som fastnat i det grunda vattnet.
DJUP: 0-1 M VATTENTEMPERATUR: 26-45 °C
Strandad i en poolskreva.
En nio månader gammal bläckfisk.
Borta från det djupa havet
klarar hon sig inte länge.
Men den här fyndiga unga bläckfisken har inte gett upp.
Ovan ytan
kommer ögonblicket
som en armé av krabbor har väntat på.
Under lågvatten har de chansen att äta från de blottlagda stenarna.
Till en början verkar de bestämda att hålla sig torra.
De hoppar upp till tio gånger kroppslängden från sten till sten.
Men om avståndet är för stort får de plumsa i.
Det här är ett noga planerat bakhåll.
Den unga bläckfisken har lärt sig krabbornas vanliga väg.
Hon har en otrolig förmåga att tänka strategiskt.
Detta tack vare den ovanliga hjärnan,
fördelad genom kroppen.
Två tredjedelar av dess neuroner finns i armarna.
Hon vet när hon ska ligga lågt
och när hon ska attackera.
Hon förlamar den genom att injicera giftig saliv med sin dolda näbb.
Sedan förvandlar matsmältningsenzymerna krabbans innehåll till vätska.
En näringsrik krabbshake.
Men hon måste hitta fem per dag för att fortsätta växa,
och hon har tiden emot sig.
Middagssolen krymper hennes tidvattenpool…
…och riskerar att torka ut henne.
I och med att hon andas genom fuktade gälar,
kvävs hon utan vatten.
Det är timmar tills tidvattnet stiger igen.
Men hon har en smart lösning.
I en hålighet bakom huvudet lagrar hon vatten för att kunna andas.
Det köper henne några extra minuter.
På så sätt kan hon göra det otänkbara.
Hon går upp på land.
Hon måste flytta sig snabbt innan hon torkar ut.
Hennes flexibla kropp är inte längre viktlös.
Hennes organ riskerar att stänga ner.
Att byta pool är riskfyllt.
Men genom god planering fastnar hon inte på land.
Ju tuffare utmaning, desto uppfinningsrikare bläckfiskar.
Karg sand utan plats att gömma sig.
LEMBEH INDONESIEN
DJUP: 5 M VATTENTEMPERATUR: 28 °C
Rovdjurslysten blåsfisk.
För att överleva här
har bläckfisken tagit hjälp av en märklig strategi.
Wunderpus chockar rovdjur genom sitt knäppa agerande.
Den blåringade bläckfisken signalerar med sitt dödliga gift.
Andra är mer innovativa.
Denna bläckfisk verkar ångra att den gjort sig av med skalet
för miljontals år sen.
När det kommer till en ny rustning,
är passformen viktig.
Perfekt skydd mot blåsfisk.
Väl monterat,
följer det mobila hemmet med överallt.
Inte illa för ett blötdjur.
Bläckfiskar
är bland havets smartaste
och de största verktygsanvändarna av alla ryggradslösa djur.
Man tror även att de drömmer.
När sån intelligens kombineras med storlek,
sker nåt anmärkningsvärt.
VANCOUVER ISLAND KANADA
DJUP: 25 M VATTENTEMPERATUR: 5 °C
Ett spår av förstörelse,
som leder till en bläckfisk
på toppen av sin karriär.
Som ett av planetens snabbast växande djur
behöver hon 20 000 kalorier per dag.
Det är många timmars jakt.
Lika tung som en människa,
är den här tre år gamla jättebläckfisken från Stilla havet
ett fysiologiskt fenomen.
Hon har tjockt, blått blod
som pumpas runt i kroppen av tre hjärtan.
Simning är ansträngande.
Bäst att spara energi genom att gå.
Åtta muskulösa armar, med en spännvidd på fem meter.
Kraftfulla nog att slita itu mänskligt kött.
Hennes armar ser genom känsel.
Tvåtusen sugkoppar känner sig fram,
och smakar av marken samtidigt.
Varje måltid tar henne ett steg närmare det yttersta målet.
Att föra vidare sina gener till nästa generation.
Om hon lägger på sig innan parningen
ökar hon chanserna för fortplantning.
Hon rengör sina vapen för att förbättra smaksinnet,
känseln,
och greppet.
En snabb skrubbning…
…och hon är tillbaka på jakt.
För de flesta djur
är detta en fälla.
Men hon är smartare än så.
Och ute i det öppna,
lätta byten.
Det här är hennes sista jakt.
Hennes sista strid som ensam torped.
De flesta bläckfiskar får bara en chans att para sig.
Så de måste vara förberedda att göra vad som krävs.
WHYALLA SÖDRA AUSTRALIEN
Varje vinter, blir denna lugna vik en livlig bläckfiskstad.
DJUP: 5 M VATTENTEMPERATUR: 12 °C
250 000 sepia apama,
alla desperata efter en partner.
Den här hanen är sen till festen.
Hanar kan nå en meter i längd…
…men bara 30 centimeter lång
blir han lätt utmanövrerad av de större grabbarna.
De vaktar redan honorna,
som är elva mot en i antal.
Det är inte lätt för en nykomling.
Det kalejdoskopiska skinnet
och de stora armarna
signalerar maskulinitet.
Mindre killar kan inte mäta sig med dem.
När två jättar möts
distraherar och förvirrar de varandra med bläckmoln.
Stridsärr.
En påminnelse om att de riskerar allt.
Parningsdriften är överväldigande.
Nykomlingen ser en chans.
De två större hanarna är så fokuserade på striden
att de lämnar en hona obevakad.
Han smyger in.
Sepiabläckfisken parar sig ansikte mot ansikte.
Han försöker att komma i position.
Men nu är jätten på sin vakt igen.
Det är för riskfullt.
Det är dags att gå undercover.
Han stoppar undan de stora armarna som avslöjar könet.
När han ser en till hona vaktad av en jätte,
tar han hjälp av en förklädnad.
Han dämpar sina färger för att mer efterlikna en hona.
I full drag…
…lyckas nykomlingen smyga in.
Han får till sist para sig.
Rakt under näsan på den större bläckfisken.
Smarthet kan väga tyngre än styrka.
Förlorad i stunden, tappar nykomlingen sin förklädnad.
Slaget är förlorat.
Denna häpnadsväckande förklädnad
står för en tredjedel av alla framgångsrika parningar.
Den här lilla bläckfiskens arbete är gjort.
Men för många bläckfiskar
är parningen bara början på en lång resa.
ÖSTRA KAPPROVINSEN SYDAFRIKA
DJUP: 30 M VATTENTEMPERATUR: 10 °C
Rovdjuren samlas.
Stingrockor,
sälar…
…och sandtigerhajar.
De är alla här av en anledning.
Det årliga frossandet.
En skvadron chokkabläckfiskar.
Till skillnad från ensamma bläckfiskar
rör de sig i stora stim.
De skyddas av sitt antal när de kryssar över öppet hav.
Efter parningen
vaktas honan av den större hanen,
som ser till att hon inte parar sig igen.
Hon måste lägga sina ägg på sandbotten.
Men först
måste hon ta sig igenom rovdjursbarrikaden nedan.
Hennes bästa chans är att gömma sig i mängden.
Hon klarade det.
Hon lägger sina ägg bland de andra.
Här finns redan miljontals stycken.
Storslagen fortplantning
och otrolig anpassningsförmåga
har gett bläckfisken stor framgång.
Även idag,
då många djurarter hotas.
Tioarmade bläckfiskar,
sepiabläckfiskar,
och åttaarmade bläckfiskar
inte bara överlever,
de frodas.
Dolda från ytan,
med stadigt ökande antal
söker de nya områden.
Men då havstemperaturer och fiskemetoder förändras
är det oklart vad som väntar för kommande generationer.
En sak är säker.
De har alla en supermamma, redo att offra livet för sina ungar.
VANCOUVER ISLAND KANADA
DJUP: 25 M VATTENTEMPERATUR: 5 °C
Nu fyra år gammal,
är denna jättebläckfisk en riktig överlevare.
Hon har tillbringat sitt liv ensam,
föräldralös sen barnsben.
Nu slår hennes tre hjärtan för ett enda syfte.
Den sista akten.
Att yngla av sig.
I nästan en fjärdedel av sitt liv
gör hon inget annat.
Hon lämnar inte boet.
Hon äter inte,
utan svälter sig själv för att ge sina barn en bra start.
De är hennes arv.
Omedvetna om att mamman gett sitt liv åt dem,
är de här små bläckfiskarna redo att ta sig an världen
och lära oss mer om dessa fantastiska djur.
Undertexter: Teresia Alfredsson