EN DOKUMENTARSERIE FRA NETFLIX
De er det nærmeste vi kommer utenomjordiske vesener på jordkloden.
Det er ikke rart at blekksprutfamilien har fenget oss.
Deres fremmede utseende...
...kommer med forbløffende intelligens, uavhengighet og oppfinnsomhet.
Og det er fortsatt så mye å lære om disse sjelden observerte legendene fra dypet.
Dyr som virkelig overgår fantasien.
Vann rikt på næringsstoffer gjør dette til et av verdens mest fruktbare hav.
Et ideelt sted for nytt liv å oppstå.
DYBDE: 25 METER VANNTEMPERATUR: 5°C
Skjult under bølgene...
...i en hemmelig verden...
...befinner det seg 100 000 dyrebare egg.
De er ikke større enn riskorn.
I seks måneder har de blitt passet på av mamma.
En gigantisk stillehavsblekksprut.
Kroppen hennes er deres festning.
Hun holder vannet i bevegelse for å hindre at alger kveler ungene.
I hvert egg er det en liten kopi av en nesten umulig skapning.
Åtte armer...
...tre hjerter...
...og blått blod.
Til slutt blir de 250 000 ganger tyngre...
...og et av de mest slu rovdyrene i havet.
Men de færreste kommer så langt.
Det er på tide å forlate den trygge barnehagen.
Med en siste utånding fra mamma...
...blir denne ungen sendt ut i havstrømmene.
Hun får aldri se moren sin igjen.
Helt alene...
...og i havets vold.
Hvis hun overlever,
tar hun sin plass i en av de mest utrolige dyrefamiliene i verden.
De finnes i alle hav.
Det finnes over 800 arter med åttearmede blekkspruter...
...tiarmede blekkspruter og sepiablekkspruter.
De er cephalopoder...
...som bokstavelig talt betyr "hodefot".
Takket være den spesielle anatomien, med lemmer som stikker ut av ansiktet.
Men de tidligste blekksprutene så mer ut som dette.
En nautilus.
Den ligner på sin slektning blant bløtdyrene, sneglen.
Den har vært uendret i en halv milliard år...
...mens andre utviklet seg på de mest usedvanlige måter.
De mistet skallene sine...
...så de ble mer fleksible, mer smidige...
...og i stand til å utforske steder som før var utilgjengelige.
Deres flytende form er til og med i stand til å overleve havdypets knusende trykk.
Men uten noe beskyttende skall ble blekkspruter sårbare mål.
Så de skapte et nesten overnaturlig utvalg med egenskaper for å beskytte seg selv.
Livsviktig i et hav fullt av rovdyr.
KAPP-HALVØYA SØR-AFRIKA
DYBDE: 5 METER VANNTEMPERATUR: 15°C
Havet kan være et skremmende sted...
...hvis man er like stor som en fyrstikkeske.
Det lønner seg å holde lav profil.
Men en liten sepiablekksprut kan ikke gjemme seg for alltid.
Høyt stoffskifte innebærer at han alltid er sulten.
Livretten lever på grunna...
...bare 20 meter unna.
Men når man er så liten, blir det en episk reise...
...full av farer.
Han svømmer ganske bra...
...men fisk er raskere.
Med skarpt syn.
Men å gå i ett med omgivelsene er en spesialitet blant blekkspruter.
Den utspekulerte sepiablekkspruten går enda lenger med sin forkledning.
Spesielle muskler i huden
danner tusenvis av spisse utvekster, såkalte tuberkler...
...som får ham til å se ut som tang.
Det later til å gjøre susen.
Dette er ikke det eneste antrekket hans.
På brøkdelen av et sekund kan han kanalisere enhver stil.
Snegle...
...korall...
...eller stein.
Blekksprutenes fantastiske evne til å forandre farge...
...skyldes deres kromatoforer.
Det er millioner av pikselaktige celler som er fulle av pigmenter.
De utvider seg og trekker seg sammen som ballonger...
...for å skape hurtige fargeendringer.
Perfekt for å gå i ett med bakgrunnen på brøkdelen av et sekund.
Blekkspruter gjør kameleoner til skamme...
...med den mest avanserte kamuflasjen hos noe dyr.
Denne forkledningen er vanligvis nok til å holde en sepiablekksprut trygg.
Men når alt annet svikter:
Et røykteppe.
Slimete kuler med blekk, som etterligner hans fasong og størrelse.
Når lokkeduene er utplassert, flykter han.
I motsetning til åttearmet blekksprut har sepiablekksprut et indre skall.
En innebygd flyteinnretning som gjør dem til bedre svømmere.
Likevel, etter en så lang, begivenhetsrik reise har han fått stor matlyst.
Endring av utseende...
...blekk...
...og å la lemmer vokse ut igjen.
Blekksprutenes superkrefter lar dem overleve i farlige farvann.
Tilbake i Canada. En suksesshistorie til tross for overveldende odds.
Den gigantiske stillehavsblekkspruten er nå ett år gammel...
...og allerede 2000 ganger større.
Men den har mye igjen i å vokse.
Bare én av 30 000 blir fullvoksen.
For å komme seg så langt må hun benytte seg av sin usedvanlige synsevne.
Hvert av blekksprutens øyne har større synsfelt enn vi har med to.
Og når hun bruker begge øynene...
...får hun med seg alt.
Uten en fast hodeskalle kan øynene bevege seg uavhengig av hverandre.
Så hun kan se fremover og bakover samtidig...
...og ha et synsfelt på nesten 360 grader.
Dermed kan hun lete etter mat...
...og være på utkikk etter farer.
Som alle åttearmede blekkspruter består hun nesten av rent protein.
Alle vil ha en bit av henne.
Hun er stor nok nå til å overleve angrep fra en uer.
Men det finnes alltid et større rovdyr som er på jakt etter mat.
Hun må være årvåken.
Uten beskyttelse fra foreldre
må unge blekkspruter kombinere medfødt nysgjerrighet med forsiktighet.
Og i et hav i konstant endring må de lære det fort.
FERNANDO DE NORONHA BRASIL
Når tidevannet snur, kommer rovdyrene inn...
...og leter etter byttedyr i det synkende havet.
DYBDE: 0-1 METER VANNTEMPERATUR: 26-45°C
Strandet i en tidevannskulp...
...finner man en ni måneder gammel brasiliansk revblekksprut.
Hun er avskåret fra det synkende havet, og kan ikke overleve lenge her.
Men denne snarrådige unge blekkspruten har ikke gitt opp ennå.
Ovenfor er dette øyeblikket som en hær av Sally Lightfoot-krabber har ventet på.
Ved lavvann får de muligheten til å spise fra steinene.
Først virker det som om de vil holde seg tørre.
De hopper ti ganger sin egen kroppslengde fra stein til stein.
Men hvis avstanden er for stor, må de hoppe uti.
Dette var ikke flaks. Det var et omhyggelig planlagt bakhold.
Den unge blekkspruten har lært seg hvor krabbene ferdes til vanlig.
Hennes utrolige evne til å planlegge...
...blir utført av en svært uvanlig hjerne, som er fordelt rundt i kroppen hennes.
To tredjedeler av nevronene befinner seg i lemmene hennes.
Hun har selv lært når hun må avvente og når hun må ta opp jakten.
Hun lammer den ved å injisere giftig spytt med nebbet.
Så venter hun til fordøyelsesenzymene gjør innmaten flytende.
En næringsrik krabbedrikk.
Men hun trenger fem om dagen for å vokse, og hun er i et kappløp mot klokka.
Solsteken får tidevannskulpen til å krympe...
...og truer med å etterlate henne på tørr mark.
Siden hun puster gjennom fuktige gjeller, så kveles hun uten vann.
Det er flere timer til høyvann...
...men hun har utviklet en snedig løsning.
I et hulrom bak hodet lagrer hun vann, så hun kan puste.
Nok til et par minutter til.
Pusterommet hun trenger for å gjøre det utenkelige.
Hun kravler over land.
Hun må skynde seg før hun tørker ut.
Den flytende kroppen er ikke vektløs lenger.
Organene hennes risikerer å svikte.
Å bytte kulp er risikabelt.
Men med kløkt og beregning unngår hun å gå i baret.
Jo tøffere utfordringer, desto mer oppfinnsomme blir blekksprutene.
Øde sandsletter uten skjulesteder.
DYBDE: 5 METER VANNTEMPERATUR: 28°C
Kulefisk.
For å overleve her bruker blekkspruter noen av verdens underligste strategier.
Wunderpus-blekkspruten forvirrer rovdyr ved å oppføre seg besynderlig.
Den blåringede blekkspruten signaliserer at han har dødelig gift.
Andre er mer oppfinnsomme.
Kokosnøttblekkspruter angrer på at de droppet skall for millioner av år siden.
Når de skal ha ny rustning, er det avgjørende at den passer.
Perfekt beskyttelse mot kulefisk.
Når den er montert, bærer de med seg sitt mobile hjem overalt.
Ikke verst til bløtdyr å være.
Åttearmede blekkspruter er blant de skarpeste hjernene i havet.
Og de hyppigste brukerne av verktøy av alle virvelløse dyr.
Det antas attpåtil at de drømmer.
Når slik intelligens kombineres med stor størrelse,
dukker det opp noe usedvanlig
DYBDE: 25 METER VANNTEMPERATUR: 5°C
Et spor av ødeleggelser...
...som fører til en krake på sitt aller mektigste.
Et av de hurtigst voksende dyrene på kloden.
Hun trenger 20 000 kalorier om dagen.
Det innebærer mye jakt.
Nå, med samme vekt som et menneske...
...er denne tre år gamle gigantiske stillehavsblekkspruten...
...et fysiologisk fenomen.
Hun har tykt blått blod som pumpes rundt i kroppen med tre hjerter.
Svømming er anstrengende.
Det er bedre å spare på kreftene og gå.
Åtte muskuløse armer med et spenn på fem meter.
Kraftige nok til å rive kjøttet av et menneske.
Armene hennes kan "se" via berøring.
2000 sugekopper føler seg frem...
...og tar smaksprøver.
Hvert måltid fører henne ett steg nærmere hennes endelige mål:
Å videreføre genene til neste generasjon.
Å legge på seg mye før paring er beste måte å sikre formering på.
Så hun renser våpnene sine for å forbedre smakssansen...
...berøringssansen og grepet.
En kjapp skrubbing...
...så kan hun jakte igjen.
For de fleste dyr er dette en felle.
Men hun er smartere enn som så.
Og på åpen mark...
...er det enkle bytter.
Dette er hennes siste drap.
Hennes siste stund som en ensom morder.
De fleste blekkspruter får bare én sjanse til å pare seg.
Så de må være forberedt på å gjøre det som kreves.
WHYALLA SØR-AUSTRALIA
Hver vinter blir denne rolige bukta en livlig blekksprutby.
DYBDE: 5 METER VANNTEMPERATUR: 12°C
250 000 australske kjempeblekkspruter, desperate etter å finne sin make.
Denne hannen er sent ute.
Hanner kan bli opptil én meter lange.
Men med en lengde på bare 30 cm...
...kommer han til kort overfor de store gutta.
De vokter allerede hunnene. Og det er 11 ganger så mange hanner.
Ikke så enkelt for en nykommer å prøve seg.
Kjempenes kaleidoskopiske hud...
...og digre armer...
...viser deres maskulinitet.
Den vesle fyren kan ikke måle seg med dem.
Når to kjemper er jevnbyrdige...
...brukes blekket til å distrahere og forvirre angriperen.
Arr fra kamp.
En påminnelse om at de setter alt på spill.
Trangen til å pare seg er overveldende.
Nykommeren ser en mulighet.
To store hanner er så opptatt av å slåss at de har latt en hunn være ubevoktet.
Han smyger seg frem.
Sepiablekkspruter parer seg ansikt til ansikt.
Han prøver å komme seg i stilling.
Men nå er kjempen tilbake på vakt.
Det er for risikabelt.
Han må bruke hemmelig identitet.
Han skjuler de store armene, som viser hva slags kjønn han har.
Han ser en annen hunn som holdes fanget under en kjempe.
Han justerer forkledningen sin,
og demper de skarpe fargene for å etterligne en spraglete hunn.
Forkledd som kvinne...
...sniker nykommeren seg inn....
...og får paret seg...
...rett foran nesa på kjempen.
Det viser at hjernekraft kan være like tiltrekkende som muskelkraft.
Kanskje nykommeren fortaper seg i stunden. Han mister forkledningen.
Leken er slutt.
Dette forbløffende bedraget utgjør en tredjedel av alle vellykkede paringer.
Den vesle blekkspruten er ferdig.
Men for mange blekkspruter er paring bare begynnelsen på kampen om formering.
EASTERN CAPE SØR-AFRIKA
DYBDE: 30 METER VANNTEMPERATUR: 10°C
Rovdyr samler seg.
Pilskater...
...sørafrikansk pelssel...
...og sandtigerhaier.
Alle er her med ett mål for øye:
Det årlige etegildet.
En skvadron med chokka-blekksprut.
I motsetning til enslige åttearmede blekkspruter ferdes de i enorme stimer.
De går sammen for å beskytte seg ute på det åpne hav.
Denne hunnen har allerede paret seg, og bevoktes av den større hannen,
så hun ikke skal prøve å pare seg igjen.
Hun må legge eggene på sandbunnen.
Men først må hun komme seg gjennom rovdyrhindringene der nede.
Hennes beste sjanse er å gjemme seg blant de andre.
Hun har klart det.
Hun legger kapslene blant massene som allerede er her.
Millioner av egg på dette ene stedet.
Formidabel forplantning og fantastisk tilpasningsevne
har gitt blekkspruter stor suksess.
Selv i dag, når mange andre dyr har synkende bestand...
...er det mange tiarmede blekkspruter, sepiablekkspruter...
...og åttearmede blekkspruter som ikke bare overlever, men blomstrer.
I det skjulte...
...øker de bestanden jevnt og trutt...
...og utvider sitt område.
Men etter hvert som havtemperaturer og fiskemetoder endrer seg...
...er det usikkert hva kommende generasjoner har i vente.
Én ting er sikkert.
Hver av dem har en supermamma, klar til å ofre seg selv for avkommet sitt.
DYBDE: 25 METER VANNTEMPERATUR: 5°C
Som fire år gammel er denne gigantiske stillehavsblekkspruten en ekte fighter.
Hun har vært alene hele livet. Foreldreløs siden fødselen.
Men de tre hjertene hennes slår nå med ett mål i sikte.
Hennes siste handling:
Å passe på avkommet.
I nesten en fjerdedel av livet hennes gjør hun ikke noe annet.
Hun forlater ikke skjulestedet lenger. Hun spiser ikke.
Hun sulter for å gi ungene det beste mulige utgangspunktet.
De er arven etter henne.
Uten å vite at moren deres ga livet for dem...
...er de små blekksprutene klare for å møte verden...
...og lære oss mer om disse fantastiske dyrene.
Tekst: Tore Fossheim