NETFLIXOVA DOKUMENTARNA SERIJA
Ako nešto na Zemlji nalikuje izvanzemaljcima, to su oni.
Ne čudi što su nam glavonošci toliko fascinantni.
Iza egzotičnog izgleda
krije se zapanjujuća inteligencija,
samostalnost
i domišljatost.
A mnogo toga tek moramo otkriti
o ovim nesvakidašnjim zvijezdama dubina,
zaista bizarnim stvorenjima.
HOBOTNICE
OTOK VANCOUVER KANADA
Ovo more bogato hranjivim tvarima jedno je od najproduktivnijih na Zemlji.
Stoga je savršeno za dolazak na svijet.
DUBINA 25 M TEMPERATURA MORA 5° C
Ispod valova,
u tajnom svijetu,
skriveno je 100 000 dragocjenih jaja.
Veličine su zrna riže.
Šest mjeseci budno ih čuva majka.
Divovska pacifička hobotnica.
Njezino je tijelo njihova utvrda.
Talasa vodu kako joj alge ne bi ugušile potomstvo.
U svakom jajašcu nalazi se sićušna kopija gotovo nezamislivog bića.
Osam krakova,
tri srca…
i plava krv.
S vremenom će postati 250 000 puta teže
i biti jedno od najlukavijih oceanskih grabežljivaca.
Ali rijetki dospiju toliko daleko.
Vrijeme je da napuste sigurnost jaslica.
Još jedan majčin izdah
i novorođenče je prepušteno morskim strujama.
Nikad više neće vidjeti majku.
Potpuno je sama,
prepuštena milosti mora.
Ako preživi,
postat će dijelom jedne od najzanimljivijih životinjskih porodica.
Prisutne u svim oceanima,
postoji više od 800 vrsta hobotnica,
lignji
i sipa.
Pripadaju razredu Cephalopoda,
od grčkoga za „glava-stopalo“.
Ime su dobili zahvaljujući udovima koji se pružaju iz glave.
Ali najstariji glavonošci više su izgledali ovako.
Indijska lađica.
Nalikuje rođaku iz porodice mekušaca,
pužu.
Nije se mijenjala pola milijarde godina,
dok su ostali prolazili kroz izvanredne evolucijske procese.
Izgubili su ljušture,
zbog čega su savitljiviji i okretniji
te mogu istraživati dotad nedostupna mjesta.
Njihova elastična tijela mogu podnijeti čak i smrtonosni tlak velikih dubina.
Ali bez zaštitne ljušture,
glavonošci su postali lake mete.
Zato su razvili gotovo nadnaravne obrambene vještine,
što je presudno u moru punom grabežljivaca.
POLUOTOK CAPE JUŽNOAFRIČKA REPUBLIKA
DUBINA 5 M TEMPERATURA MORA 15° C
Ocean može biti zastrašujuće mjesto…
ako ste veličine kutije šibica.
Isplati se biti neprimjetan.
Ali sićušna sipa ne može se skrivati zauvijek.
Ima brz metabolizam, stalno je gladna.
Omiljena joj hrana obitava u plićaku,
samo 20 metara dalje.
Ali kad ste ovako sićušni, to je epsko putovanje…
puno opasnosti.
Sipa je dobar plivač,
no ribe su brže…
i imaju oštar vid.
No glavonošci su majstori stapanja s okolinom.
A mimikrija lukave sipe ide korak dalje.
Posebni mišići u koži
nabiru kožu i tako stvaraju tisuće šiljastih izdanaka,
zbog čega izgleda kao morska trava.
Izgleda da pomaže.
Ovo nije jedini kostim u ormaru ove sipe.
Može poprimiti bilo kakav izgled u djeliću sekunde.
Puž.
Koralj.
Ili kamen.
Nevjerojatnu sposobnost mijenjanja boje
glavonošci duguju svojim kromatoforima.
Milijuni pigmentnih stanica nalik pikselima
šire se i skupljaju poput balona…
kako bi omogućili brzu promjenu boje.
Savršeno za stapanje s okolinom u djeliću sekunde.
Glavonošci mogu posramiti kameleone
najsofisticiranijom mimikrijom u životinjskom svijetu.
Ova je krinka obično dovoljna sipi S. tuberculata da se spasi.
Ali kad ništa ne pomogne…
Dimna zavjesa.
Kuglice crnila bogatoga sluzi
oponašaju oblik i veličinu sipe.
Nakon što ispusti mamce, uspijeva pobjeći.
Za razliku od hobotnica,
sipe imaju unutarnju ljušturu,
ugrađenu plutaču koja ih čini izvrsnim plivačima.
Bez obzira na to, putovanje je bilo dugo i sadržajno,
stoga je jako ogladnjela.
Mimikrija.
Crnilo.
Čak i regeneracija krakova.
Supermoći glavonožaca pomažu im preživjeti u opasnim vodama.
U Kanadi pak nalazimo priču o uspjehu
unatoč nepovoljnim izgledima.
Divovska pacifička hobotnica sad je stara godinu dana…
i već je narasla 2000 puta.
Ali pred njom je još mnogo rasta.
Samo jedna od 30 000 doživi odraslu dob.
Ako je želi doživjeti, mora se osloniti na svoj izvanredan vid.
Jedno oko hobotnice ima veće vidno polje od naša dva.
A kad koristi oba oka…
ništa joj ne može promaći.
Budući da nema fiksnu lubanju,
oči joj se okreću neovisno
kako bi mogla istovremeno gledati naprijed i straga,
što je vidno polje od gotovo 360 stupnjeva.
To joj omogućuje potragu za hranom
dok jednim okom stražari.
Kao sve hobotnice, bogata je proteinima.
Stoga je svi žele pojesti.
Dovoljno je velika da preživi napad oborite ribe,
ali uvijek postoji veći gladni grabežljivac.
Mora biti na oprezu.
Bez roditeljske zaštite,
mlade hobotnice moraju balansirati između urođene znatiželje i opreza.
U oceanu koji se neprestano mijenja, moraju brzo učiti.
Oseka privlači grabežljivce
koji traže plijen zapeo u morskim bazenima.
DUBINA 0 - 1 M TEMPERATURA VODE 26 - 45° C
Zaglavljena u morskom bazenu…
brazilska grebenska hobotnica stara devet mjeseci.
Odsječena zbog povlačenja mora,
ne može dugo preživjeti ovdje.
Ali ova snalažljiva mlada hobotnica nije u bezizlaznoj situaciji.
Iznad nje,
vojska rakova Grapsus grapsus čekala je upravo ovaj trenutak.
Oseka im omogućuje hranjenje na izloženim stijenama.
Isprva su naizgled odlučni da se ne smoče,
stoga preskaču udaljenosti do deset puta veće od njih samih.
No ako je udaljenost prevelika, prisiljeni su ići morskim putem.
Ovo nije bila puka sreća, već pomno isplanirana zasjeda.
Mlada hobotnica upamtila je put koji rakovi redovito odabiru.
Nevjerojatno strateško razmišljanje
plod je izuzetno neobičnoga mozga
koji se proteže diljem tijela,
a dvije trećine neurona nalaze se u krakovima.
Sama je naučila kad treba čekati,
a kad napasti.
Paralizira ga otrovnom slinom iz skrivenog kljuna,
a onda čeka da njezini probavni enzimi otope unutrašnjost raka.
Hranjivi napitak od raka.
No za rast joj treba pet rakova dnevno,
a vrijeme joj curi.
Podnevno sunce smanjuje njezin bazen.
Prijeti joj da ostane nasukana na suhom.
A budući da diše kroz vlažne škrge,
ugušit će se bez vode.
Plima je udaljena satima,
no razvila je lukavo rješenje.
U šupljini iza glave čuva vodu za disanje.
Dovoljno da si kupi još nekoliko minuta.
Točno koliko joj treba za nešto nezamislivo.
Postaje gmizavac.
Mora požuriti prije nego što se osuši.
Savitljivo tijelo više nije bestežinsko.
Organi bi joj mogli otkazati.
Mijenjanje bazena opasna je strategija,
ali uz lukavost i planiranje, neće ostati zarobljena na suhom.
Što je izazov veći, glavonošci postaju inventivniji.
Neplodni pijesak bez mjesta za skrivanje.
LEMBEH INDONEZIJA
DUBINA 5 M TEMPERATURA MORA 28° C
Grabežljiva napuhača.
Da bi preživjele,
hobotnice su ovdje usvojile neke od najčudnijih strategija.
Wunderpus photogenicus zbunjuje grabežljivce čudnim ponašanjem.
Plavoprstenasta hobotnica reklamira svoj smrtonosni otrov.
Druge su još inovativnije.
Izgleda da kokosove hobotnice nisu prežalile gubitak ljušture
prije mnogo milijuna godina.
Kad je riječ o zamjenskom oklopu,
najvažnije je pronaći odgovarajuću veličinu.
Savršena zaštita od napuhača.
Kad namontiraju mobilnu kućicu, nose je sa sobom posvuda.
Nije loše za mekušca.
Hobotnice su među najpametnijim stvorenjima u oceanu
i najbolje se koriste oruđem od svih beskralježnjaka.
Smatra se čak i da sanjaju.
Kad se takva inteligencija spoji s golemom fizičkom pojavom,
nastaje nešto izvanredno.
OTOK VANCOUVER KANADA
DUBINA 25 M TEMPERATURA MORA 5° C
Trag uništenja
koji vodi do krakena
na vrhuncu moći.
Raste brže od većine životinja na Zemlji,
stoga treba 20 000 kalorija dnevno.
To iziskuje mnogo vremena u lovu.
Trenutno teška poput čovjeka,
ova trogodišnja divovska pacifička hobotnica
fiziološki je fenomen.
Ima gustu plavu krv
koju cirkuliraju tri srca.
Plivanje je naporno.
Bolje štedjeti energiju hodanjem.
Osam mišićavih krakova raspona pet metara.
Dovoljno je snažna da trga ljudsko meso.
Uz pomoć krakova promatra dodirom.
Napipava put uz pomoć 2000 sisaljki,
istovremeno kušajući.
Svakim je obrokom korak bliže krajnjem cilju,
da prenese gene sljedećem naraštaju.
Gojenje je najsigurniji način da si osigura uspješno parenje.
Zato čisti svoje oružje kako bi ojačala osjetila okusa
i dodira,
te stisak.
Kratko se osvježila…
i vraća se u lov.
Za većinu životinja ovo je zamka.
No ona je pametnija.
A oni na otvorenom
lagan su plijen.
Ovo je njezin posljednji ubilački pohod,
posljednji put u ulozi usamljenoga ubojice.
Većina glavonožaca dobije samo jednu priliku za parenje.
Zato moraju biti spremni na sve.
WHYALLA JUŽNA AUSTRALIJA
Svake zime ovaj tihi zaljev postaje užurbani grad glavonožaca.
DUBINA 5 M TEMPERATURA MORA 12° C
Oko 250 000 divovskih sipa
očajnički traži partnera.
Ovaj mužjak kasni na zabavu.
Mužjaci mogu narasti do metra,
ali sa samo 30 cm,
u sjeni je kršnih momaka.
Oni već čuvaju ženke,
a na jednu ženku ovdje je 11 mužjaka.
To su loši izgledi za pridošlicu.
Koža nalik kaleidoskopu
i golemi krakovi ovih divova
znak su muževnosti.
Mališan nije dostojan konkurencije.
Kad su dva diva ravnopravna…
Crnilo služi kao mamac, ometa i zbunjuje napadača.
Ratni ožiljci.
Podsjetnik da nemaju što izgubiti.
Nagon za parenjem potpuno ih obuzme.
Pridošlica je uočio priliku.
Dva velika mužjaka toliko su zaokupljena borbom
da su ostavila ženku bez nadzora.
Potiho se približava.
Sipe se pare u zagrljaju.
Pokušava zauzeti položaj.
Ali div se vratio na dužnost.
Suviše je opasno.
Vrijeme je za prerušavanje.
Uvlači velike krakove koji odaju njegov spol.
Uočivši drugu ženku zarobljenu ispod diva,
dotjerava svoju krinku.
Prigušuje svoje živopisne boje te oponaša pjegavu žensku kožu.
Potpuno prerušen,
pridošlica se ubacuje…
i dobiva priliku za parenje
divu pred nosom.
Dokazao je da inteligencija može biti jednako privlačna kao mišići.
Možda previše uživljen, pridošlica se riješio krinke.
Razotkriven je.
Ova zapanjujuća obmana
čini jednu trećinu uspješnih parenja.
Posao ove male sipe je završen.
No za mnoge glavonošce
parenje je tek početak bitke za razmnožavanje.
EASTERN CAPE JUŽNOAFRIČKA REPUBLIKA
DUBINA 30 M TEMPERATURA MORA 10° C
Grabežljivci pristižu.
Kratkorepe raže.
Kapski morski medvjedi.
I zmijozube sivke.
Svi su ovdje iz istog razloga.
Godišnja gozba.
Četa južnoafričkih lignji.
Za razliku od samotnih hobotnica,
kreću se u golemim plovama,
tražeći sigurnost u gomili dok lutaju otvorenim morem.
Nakon parenja,
ovu ženku čuva veći mužjak
kako se ne bi pokušala opet pariti.
Mora položiti jaja na pjeskovito dno.
Ali se prvo mora probiti kroz barikadu grabežljivaca ispod nje.
Najbolje izglede ima ako se sakrije u gomilu.
Uspjela je.
Polaže jaja među brojna koja su već ovdje.
Samo na ovom mjestu nalaze se milijuni jajašaca.
Produktivno razmnožavanje
i nevjerojatna prilagodljivost
glavonošcima su omogućili blistav uspjeh.
Čak i danas,
dok mnoge druge vrste propadaju,
mnoštvo lignji,
sipa
i hobotnica
ne samo da preživljava,
već prosperira.
Daleko od očiju,
sve su brojniji
i šire svoje stanište.
No uz promjene temperatura mora i nove metode ribarenja,
nejasno je što čeka nadolazeće naraštaje.
Jedno je sigurno.
Svaki ima supermamu, spremnu žrtvovati se za potomstvo.
OTOK VANCOUVER KANADA
DUBINA 25 M TEMPERATURA MORA 5° C
Stara već četiri godine,
ova je divovska pacifička hobotnica preživjela što mnoge nisu.
Provela je život sama,
siroče od rođenja.
Ali njezina tri srca sad kucaju samo s jednom svrhom.
Njezin posljednji čin.
Briga za svoje leglo.
Gotovo četvrt života neće raditi ništa drugo.
Više ne napušta svoju jazbinu
i ne hrani se.
Izgladnjuje se kako bi mališanima dala najbolje izglede za preživljavanje.
Oni su njezina ostavština.
Nesvjesne da je majka dala život za njih,
ove sićušne hobotnice spremne su suočiti se sa svijetom
i naučiti nas više o ovim fantastičnim stvorenjima.
Prijevod titlova: Filip Lažnjak