Nem volt fontosabb küldetés,
nem volt lényegesebb feladat,
mint levadászni Oszáma bin Ládent szeptember 11. után.
Igazságot akarok.
És van az a régi plakát, amin, ha jól emlékszem, ez állt:
„Körözzük. Élve vagy holtan.”
Az Egyesült Államok erre a vadászatra több millió…
A THE ONLY PLANE IN THE SKY ÍRÓJA
ha nem több tíz millió dollárt költött
minden egyes évben,
emellett bevetettek több ezer amerikai katonai hírszerzési elemzőt
és hírszerző tisztet.
Ő volt az első számú célpont, a legkeresettebb ember a világon.
Teltek az évek, de az Egyesült Államok mégsem tudott a nyomára bukkanni.
Szeptember 11. volt a legszörnyűbb katasztrófa…
A NEMZETI TERRORELHÁRÍTÁSI KÖZPONT VOLT IGAZGATÓJA
az ország történetében a polgárháború óta.
Több ezer amerikai meghalt.
Ikonikus épületek omlottak össze, mint a Világkereskedelmi Központ.
Oszáma bin Láden volt az ellenség megtestesítője.
Ő tervelte ki és követte el azt a végzetes támadást.
Minél hamarabb el akarták fogni bin Ládent,
nehogy alkalma legyen kitervelni még egy hasonló terrortámadást.
Nagyon jól tudom, hogy bin Láden és a sleppje
újra ártani akarnak Amerikának.
Ártani akarnak a szövetségeseinknek.
Honnan tudom? Naponta kapok jelentéseket a hírszerzéstől,
amelyekből kiderül, hogy ez a szándéka.
Vér tapad a kezükhöz
szeptember 11. és más Amerika elleni támadások miatt,
amelyeket Kenyában, Tanzániában és Jemenben követtek el.
Be kell azonosítanunk, meg kell találnunk, és el kell kapnunk őket.
2010. SZEPTEMBER
A CIA emberei azzal a hírrel jöttek a Fehér Házba 2010 szeptemberében,
hogy találtak egy épületkomplexumot…
PAKISZTÁN
…egy helyet Pakisztánban, amiről azt gyanították,
hogy az feltehetően bin Láden lakó- és rejtekhelye.
Az amerikai hírszerzésnek sikerült rátalálnia valakire,
akiről azt feltételezték, hogy korábban az al-Káida hírvivője volt,
valamint bin Láden hírvivője a szeptember 11. utáni években.
Az amerikai hírszerzésnek sikerült a nyomára bukkannia Pakisztánban.
A pakisztáni műveletek rendkívül veszélyesek
és bonyolultak voltak, de már hosszú ideje
főként itt zajlott az al-Káida vezetői elleni hajtóvadászat.
Hálid Sejk Mohamedet és más vezetőket is Pakisztánban fogtak el.
PAKISZTÁN
Nyomon követték a hírvivő által használt fehér terepjárót,
és egy különleges épületkomplexumhoz jutottak Abbotábád városában.
Ez a város egy üdülőhely volt,
tele a pakisztáni katonai akadémia embereivel.
Olyan volt, mint a pakisztáni West Point.
A kezdeti fázisban csak közvetett bizonyítékok voltak.
Észrevettünk valakit,
aki rendszeresen járkált az udvarban,
mintha némi testmozgást próbált volna végezni
egy szűk, zárt helyen.
Ennek az illetőnek olyan testalkata volt,
ami az ismereteink szerint megegyezett Oszáma bin Ládenéval.
Az amerikai hírszerzés legjobb becslése szerint
50% esély volt arra, hogy bin Láden odabent tartózkodik.
AZ ELNÖK NEMZETBIZTONSÁGI FŐTANÁCSADÓJA
A CIA ismertette a hírszerzési adatokat,
Obama pedig már az elején közölte:
„Ha komolyra fordul a dolog,
különböző opciókat akarok.”
Az egyik opció a rajtaütés volt amerikai katonák részvételével,
hogy bejuttassanak egy haditengerészeti kommandós osztagot
az abbotábádi komplexum területére.
Az volt a terv, hogy helikopterekkel juttatják be a kommandósokat az épületbe.
Leszállnak az épületkomplexum területén, teljes egészében átfésülik azt,
azonosítják az ott lévőket,
megkeresik és elfogják Oszáma bin Ládent, ha ott van.
Ha ellenállásba ütköznek,
bármilyen szükséges védelmi intézkedést megtesznek
a katonáink biztonsága érdekében, majd elhagyják a területet.
Leegyszerűsítve ez volt a terv.
AFGANISZTÁN - PAKISZTÁN
Az amerikai csapatok gyakorlottak voltak az ilyen műveletek terén,
de az, hogy az akciót Pakisztán területén kellett végrehajtaniuk,
egy szuverén államban, ahol az USA-nak nem szabadott volna jelen lennie,
elképesztő mértékben megbonyolította a helyzetet.
Pakisztán szintén a frusztráció örökös forrása volt.
NYUGALMAZOTT TÁBORNOK
Kétség sem fért hozzá, hogy menedékhelyek voltak Pakisztánban.
Pakisztán kettős játékot játszott, amire az USA nagyon lassan döbbent rá.
ÍRÓ
A pakisztániak az al-Káida számos emberét felhajtották,
ugyanakkor támogatták a tálibokat és más felkelőket.
Az amerikai kormány komolyan aggódott amiatt,
hogy a pakisztáni titkosszolgálat bizonyos szegleteiben
talán éppen bin Ládent támogatták és védték
a szeptember 11. utáni években.
Ráadásul Pakisztán atomhatalom.
Ez az akció nagyon rosszul is elsülhetett volna,
számtalan különféle módon,
és rengeteg súlyos geopolitikai következménnyel járhatott volna.
Az akció napján azok, akik részt vettek a döntéshozatali folyamatban,
és Washingtonban voltak, összegyűltek a Fehér Ház válságtermében.
2011. MÁJUS 1. 16:05, KELETI PARTI IDŐ
A rajtaütés eleinte simán ment.
A helikopter észrevétlenül berepült Pakisztán területére.
A terv szerinti időben megérkeztek az épületkomplexumhoz,
de ahogy fölé értek, rögtön az első pár másodpercben
bekövetkezett a baj.
A helikopter alacsonyabban volt, mint a pilóta gondolta,
és gyakorlatilag lezuhant a komplexum egyik épületének tetejére.
Világos volt, hogy nem fog tudni újra felszállni.
Az volt a kérdés,
hogy mi legyen a helikopterrel, és hogyan hozzuk ki a rajta lévőket?
Washingtonban mindenki halálra rémült.
Hirtelen mindenki attól rettegett,
hogy végig fogják nézni, ahogy lemészárolják,
vagy foglyul ejtik a haditengerészet kommandósait
egy szövetséges állam területén.
Mindenkinek cikáztak a kérdések a fejében,
de mindeközben McRaven altengernagy rögtön világossá tette,
hogy az akció folytatódik.
Az incidens nem akadályozta az akció végrehajtását.
Miközben a kommandós osztag szobáról szobára átfésülte a helyet,
még mindig kérdéses volt, hogy bin Láden valóban ott tartózkodik-e.
Aztán jött a rádióhívás vissza Washingtonba és Afganisztánba:
„Istenért és a hazáért, Geronimo.”
Ez volt a kódszó arra, hogy megtalálták bin Ládent.
A haditengerészet kommandósai azt üzenték ezzel Abbotábádból,
hogy akció közben megölték Oszáma bin Ládent.
Az üzenet megérkezett Washingtonba, ahol akkor először rádöbbentek,
hogy valószínűleg tényleg sikerült elkapniuk bin Ládent.
VIDEÓ A BÁZISRÓL A RAJTAÜTÉS UTÁN
A haditengerészet kommandósai úgy 40 percet töltöttek Abbotábádban.
Addigra már több tartalék helikopter is várakozott a közelben.
A lezuhant helikoptert megsemmisítették.
Aztán helikopterrel elvittek annyi embert, amennyit tudtak,
az Oszáma bin Ládennek vélt férfit pedig hullazsákban hozták el, a gép padlóján.
Ezután az volt a kérdés, hogyan igazoljuk, hogy a férfi valóban Oszáma bin Láden.
Odahívták azokat az embereket a CIA-tól, akik ismerték bin Ládent,
akik már hosszú ideje üldözték őt,
és ők azonosították a holttestet.
Megkértek egy kommandóst,
hogy feküdjön le bin Láden holtteste mellé,
hogy lássák, milyen magas.
Az arca túlságosan összeroncsolódott a lövésektől ahhoz,
hogy az alapján tudják azonosítani,
de úgy vélték, hogy a füle alapján sikerült azonosítaniuk.
2011. MÁJUS 1. 23:35, KELETI PARTI IDŐ
Jó estét!
Ma este beszámolhatok Amerika polgárainak és a világnak arról,
hogy az USA végrehajtott egy akciót,
amelyben megölte Oszáma bin Ládent, az al-Káida vezetőjét.
A szabadság országa
És a bátrak hona fölött
Kiléptem a West Executive Avenue-ra,
és elnéztem jobbra, a Pennsylvania Avenue-ra,
ahol több száz, ha nem több ezer ember volt az utcákon.
Éljeneztek, rohangáltak, ölelgették egymást, gratuláltak egymásnak.
Olyanok, akik 30-45 perccel korábban hallották a hírt.
Szó szerint spontán kivonultak Washington utcáira,
hogy kifejezzék az érzelmeiket az események kapcsán.
Teljesen le voltam nyűgözve.
Isten áldja Amerikát
…szabadságot és igazságosságot nyújt mindenkinek.
Nagyon mély üzenetet közvetített arról,
mit is jelentett ez a pillanat sok amerikainak.
ELKAPTUK!
A POKOLBAN FOGSZ MEGROHADNI!
Az övé az érdem.
- A nemzetbiztonság jó munkát végzett. - Uram!
Köszönöm! Büszke vagyok magukra.
- Szép munka. - Övék az érdem.
Rendkívüli este volt.
Emlékszem, hogy a végén kezet fogtam az ezredessel,
aztán visszatértünk a munkához.
Nem pacsiztunk, nem ünnepeltünk.
Elismertük, hogy ez jelentős pillanat volt,
de még 12 másik akció zajlott aznap este Afganisztánban,
amelyek közül sok több szempontból is
nehezebb és kockázatosabb volt, mint ez a végrehajtott akció.
Bin Láden halála sok szempontból az al-Káida végét jelentette,
de nem vetett véget a fenyegetésnek, amit az al-Káida a világra szabadított.
Az afganisztáni háború
és a bizonytalan iraki helyzet valójában sok szempontból
hosszabb ideig állt fenn bin Láden halála után,
mint a megölése előtt.
A NETFLIX DOKUMENTUMFILM-SOROZATA
KIVONULÁS AFGANISZTÁNBÓL
A George Mason jogi kara, ahol tanultam,
alig pár mérföldre van a Pentagontól.
Mint a legtöbbünket, engem is megrázott és dühített a támadás.
Ugyanazt éreztem, amit az emberek a mai napig éreznek.
Úgy éreztem, hogy tennem kell valamit…
VOLT KATONAI VÉDŐÜGYVÉD
részt kell vennem a harcban.
Harmadéves koromban olvastam egy cikket a The Washington Post-ban arról,
hogy milyen nagy szerepük volt a katonai jogászoknak a nürnbergi perben,
hogyan járultak hozzá a jogállamiság és más,
elméletben máig világszerte alkalmazott olyan jogelvek fejlődéséhez,
amik a vádlottak tisztességes eljáráshoz való jogát garantálják.
Izgalmas karrierlehetőségnek tűnt.
Miután visszatértem egy iraki küldetésből,
két évig kirendelt katonai ügyvéd voltam Németországban,
ahol katonákat képviseltem a hadbíróság előtt.
Emlékszem, hogy épp egy réten sétáltattam a kutyámat,
amikor felhívtak a parancsnokságról,
és azt mondták: „Jason, remek feladatunk van az ön számára.
A Guantánamói-öbölben.”
Ez 2011-ben volt.
Nagyjából tíz év telt el szeptember 11. óta.
Időközben sok minden kiszivárgott a kínzásokról,
és a problémákról, amelyek abból fakadtak,
hogy az USA túl agresszíven lépett fel a terror elleni harcban.
Sok, az alapjogokat érintő aggály merült fel.
Majd felhívtak, hogy Hálid Sejk Mohamed védője leszek…
CAMP JUSTICE ALAPÍTVA: 2007. SZEPTEMBER 11.
…aki szeptember 11. kitervelőjének vallotta magát.
Hálid Sejk Mohamedet azzal vádolták,
hogy ő szervezte meg a szeptember 11-i támadást,
és hogy ő volt az, aki az egészet kitervelte.
Hálid Sejk Mohamedet Ravalpindiben,
2003-ban kapták el a pakisztáni hatóságok.
Azután a CIA tartotta fogva különböző tengerentúli helyszíneken,
az USA-n kívüli titkos létesítményekben,
és alávetették az úgynevezett a különleges kihallgatási technikáknak,
amelyeket mások kínzásnak neveznek.
KÖZZÉ NEM TETT NYILVÁNTARTÁSI FOTÓ GUANTÁNAMO, 2006. SZEPTEMBER
Tartós alvásmegvonásnak volt kitéve.
Állítólag 180 órán át vonták meg tőle az alvás lehetőségét.
A felfedett feljegyzések szerint 183-szor végeztek rajta szimulált vízbe fojtást.
Végül a Guantánamói-öbölbe került.
Hogyan reagált, amikor megtudta, hogy gyakorlatilag őt kell majd védenie?
Ebben az esetben, természetesen,
a guantánamói foglyok jogaiért küzdeni
politikai szempontból senkinek sem könnyű feladat.
De nem a védenc személye számít,
hanem az, hogy mindenkit megillet a jogainak védelme.
A Fehér Ház szeretné, ha a kongresszus lefektetné
a terrorizmussal gyanúsítottak kihallgatásának,
és katonai bizottságok előtti vád alá helyezésének szabályait.
Miért nem az USA-ban állítják bíróság elé a foglyokat?
Erős és szilárd a büntetőjogi rendszerünk.
Szerintem ez egy jogos kérdés.
Egyes terroristákat itt állítottunk bíróság elé.
AZ EGYESÜLT ÁLLAMOK LEGFŐBB ÜGYÉSZE 2005-2007
A legjobb példa erre Zacarias Moussaoui.
Zacarias Moussaouit a szövetségi bíróság életfogytiglanra ítélte
az ország első szeptember 11.-hez kapcsolódó tárgyalása során.
Többek között attól tartunk,
hogy nem minden guantánamói fogoly fogja képviseltetni és bűnösnek vallani magát.
Aggódunk, hogy a tárgyalást csak eszközként használnák arra,
hogy felszólaljanak az Egyesült Államok ellen,
és hogy dicsőítsék az al-Káida és más terroristacsoportok tetteit.
Lehetőséget adna ezeknek az egyéneknek az eszméik terjesztésére.
A biztonság miatt is aggódunk. Fennállna a kockázata annak,
hogy terrortámadást indítanak a tárgyalások alatt.
Az volt a gond a guantánamói foglyok kapcsán,
hogy kínozták őket.
Ez pedig rengeteg kérdést felvetett,
elsőként azt, hogy vajon hogyan befolyásolná ez az esküdtszéket?
Másodszor, hogy a kínvallatás ténye…
A NEMZETBIZTONSÁGI KÖZPONT IGAZGATÓJA
mit jelentene a vallomás szempontjából?
A védelem komoly érveket hozhatna fel a bíróságon
a vallomás elfogadhatósága ellen.
Az Alkotmányos Jogok Központja
más ügyvédekkel együtt benyújtott egy úgynevezett Habeas Corpus-keresetet
szeptember 11. után, 2002 februárjában.
VEZETŐ ÜGYVÉD
Vitattuk a kormány álláspontját, miszerint a foglyoknak nem áll jogukban tudni
a fogva tartásuk okát, és nem is fellebbezhettek ellene.
Az ügy végül eljutott a Legfelsőbb Bíróságra.
A Legfelsőbb Bíróság meghallgatást tartott
a terror elleni harc egy központi kérdéséről,
a több mint 600 terrorizmussal gyanúsított személy fogva tartásáról
a kubai Guantánamói-öbölben lévő bázison.
A bírák lényegében a fogva tartások jogszerűségét vizsgálták felül.
2006-ban a bíróság kimondta a katonai bizottságok jogellenességét,
mivel nemzetközi jogot sértenek,
és azt, hogy a genfi egyezmények védik a terrorizmussal vádolt foglyokat.
2006 végén elfogadták a katonai bizottságokról szóló törvényt,
hogy jogszerűvé tegyék azt,
amit a Legfelsőbb Bíróság pár hónappal azelőtt jogellenesnek ítélt.
Elvetették a Habeas Corpus-elvet…
EMBERI JOGI ÜGYVÉD
megfosztva a foglyokat a joguktól,
hogy vitathassák a fogva tartásuk és a velük való bánásmód jogszerűségét.
A Habeas Corpus jog a tárgyaláshoz,
a velünk történtek jogszerűségének vitatásához. Ennyi, nem több.
Nem több, mint egy lehetőség arra, hogy bíróság elé kerüljünk.
Szóval jogászként úgy vélem,
a Habeas Corpus elvetése gyakorlatilag a törvények elvetése.
Így Guantánamo olyan hely lett, amilyennek az emberek amúgy is tartották:
a légüres tér jogi megfelelője.
Amikor Barack Obama 2009-ben hivatalba lépett,
elnöki utasításban rendelte el, hogy szüntessék be
a katonai bizottságok eljárásait, a guantánamói tárgyalásokat,
és a tábor egy éven belüli bezárását.
Guantánamo kérdésének megoldásában többéves bizonytalan időszak következett,
amikor az Obama-kormány próbálta kitalálni, hogy mit tegyen.
Az afganisztáni háború befejeztével a kongresszusnak idén fel kell oldania
a foglyok áthelyezésére vonatkozó korlátozásokat…
ORSZÁGÉRTÉKELŐ BESZÉD, 2014
…és be kell zárnunk a guantánamói börtönt.
Mivel nemcsak a hírszerzés
és a katonai akciók révén harcolunk a terrorizmus ellen,
hanem azzal is, hogy hűek maradunk az alkotmányos eszméinkhez.
Szerintem az Obama-kormány elvesztette a motivációt,
hogy tegyen valamit.
Más politikai prioritásaik voltak.
Mindenkinek joga van a tisztességes tárgyaláshoz.
A legjobb tudásom szerint kellett képviselnem az ügyfelemet.
DRASZTIKUS MÓDSZEREK GUANTÁNAMÓBAN
Ha ezeket a módszereket
amerikai állampolgárokon alkalmazták volna,
egy amerikai bírósági eljárás vádlottjain, azon mindenki elszörnyedt volna.
Virginiában nőttem fel,
ott tanultam az Alkotmányról és a Jognyilatkozatról.
Azt reméljük, hogy a vezetőink olyan törvényeket hoznak,
amik mindenkire nézve igazságosak.
KATONAI BIZOTTSÁGOKRÓL SZÓLÓ TÖRVÉNY
Ha megnézzük a 2006-os, katonai bizottságokról szóló törvényt,
amit Bush elnök fogadott el,
és a 2009-es katonai bizottságokról szóló törvényt,
ami Obama elnök nevéhez fűződik,
láthatjuk, hogy az egész rendszer a kezdetektől fogva kudarcra volt ítélve.
Szinte egyértelműen úgy építették ki a rendszert,
hogy a védőügyvédek nehezen tudják ellátni a feladatukat.
Nagyon nehezen.
Világossá vált, hogy a kormánynak nem az a célja,
hogy mindenkinek tisztességes eljárást biztosítson,
hanem biztosítani, hogy az ügyvédek csak annyira végezhessenek jó munkát,
hogy az eljárás jogszerűnek tűnjön,
de semmiképp se legyenek túl hatékonyak.
A katonai bizottságok előtti eljárásokat úgy tervezték meg,
hogy soha semmilyen információ ne kerülhessen napvilágra
a foglyok által elszenvedett bánásmódról.
Háborús bűnöket rejtegettek.
Ezért nemet mondtam.
Nem lett volna etikus vállalnom.
Leszereltem az amerikai hadseregből mint aktív szolgálatban lévő katonatiszt.
A legtöbb ember szemében
Hálid Sejk Mohamed a lehető legrosszabb ember.
Nem igaz? Kitervelte a World Trade Centert és a Pentagont ért szörnyű támadásokat.
Miért éri meg lemondani a posztjáról azért, hogy megvédje ezt a pasast?
Kilépni a hadseregből?
Igen, érthető a kérdés.
Érthető.
Az aktív szolgálat teljesítésétől léptem vissza a hadseregben.
De bizonyos értelemben semmitől sem léptem vissza.
Valójában kiálltam valamiért. Én így tekintek erre.
És szerintem ezt kellett tennem.
Anton Myrer egyik könyvében van egy remek idézet.
„Ha választhatsz aközött, hogy jó katona, vagy jó ember legyél…
légy jó ember!”
Hogyan lehetséges, hogy egy ilyen alak, mint Hálid Sejk Mohamed,
még mindig ítéletre vár?
Szerintem azt, hogy egyesek közel 20 éve őrizetben vannak,
ítélet nélkül,
sokan a katonai bizottsági eljárás kritikájának tekintik.
Számomra azt bizonyítja, milyen nehéz kezelni az ilyen elkövetőket,
akik továbbra is veszélyt jelentenek a nemzetbiztonságra nézve.
Szerintem ezt tükrözi az is,
hogy nemcsak Bush elnök küzdött ezekkel a problémákkal,
hanem Obama és Trump is,
sőt, szerintem Biden is küzdeni fog velük. Hogy zárjuk le az ügyet?
Ez azért történik, mert kínzást alkalmaztunk.
Húsz évvel szeptember 11. után még mindig nem tudjuk,
mit kezdjünk a támadókkal.
HELYETTES VEZETŐ, GUANTÁNAMÓI NYOMOZÓCSOPORT
Néhány éve, egy utam során találkoztam egy külföldi újságíróval,
aki rövid ideig fogoly volt.
Mondott valamit Guantánamóról, ami megmaradt bennem.
Azt mondta, Guantánamo nem egy hely,
hanem egy elképzelés.
Egy elképzelés arról,
hogy milyen amerikaiak akarunk lenni.
Mert Amerika maga is egy eszme,
amiért harcolni akarunk.
2002 ÉS 2021 KÖZÖTT ÖSSZESEN KÖZEL 780 FOGLYOT ŐRIZTEK GUANTÁNAMÓBAN.
A HÁROM LEGUTÓBBI KORMÁNY 741 FOGLYOT ENGEDETT KÖZÜLÜK SZABADON.
A MARADÉK 40 FOGOLYBÓL KETTŐT ÍTÉLTEK EL A KATONAI BIZOTTSÁGOK.
2011. JÚNIUS
Hála a kivételes, egyenruhás polgártársainknak,
a civil személyzetnek, és számos koalíciós partnerünknek,
el fogjuk érni a céljainkat.
Ennek köszönhetően, a jövő hónaptól kezdődően
10 000 amerikai csapatot tudunk kivonni Afganisztánból az év végéig.
A következő nyárig pedig összesen 33 000 csapatot fogunk hazahozni.
OBAMA FELGYORSÍTJA A CSAPATOK KIVONÁSÁT AFGANISZTÁNBÓL
Az elnöktől a megbeszélésünk során azt az utasítást kaptam
Afganisztánba tartva a parancsnokság átvételére,
hogy a harci feladatokat toljuk át az afgánokra…
AFGANISZTÁNI KATONAI FŐPARANCSNOK
hogy végül javarészt ők gondoskodjanak
az ország biztonsághoz szükséges feltételekről.
Ezentúl küzdelem helyett támogatást nyújtunk.
Ez az áttérési folyamat 2014-re befejeződik,
és az afgánok fognak felelni a saját országuk biztonságáért.
El kellett kezdenünk „lehúzni a rolót”.
A parancsnokság átvételekor feltettem a kérdést:
„Hány létesítményünk van Afganisztánban?”
Ha beleszámoljuk a védelmi és harci állásokat,
a műveleti bázisokat és más afganisztáni bázisokat,
akkor 2011 nyarán több mint 800 ilyen létesítménnyel rendelkeztünk.
Voltak köztük nagyon kicsik, de voltak hatalmasak is,
több tízezer emberrel a koalíciós erőktől,
harci és szállító repülőkkel, óriási kifutópályákkal,
és leszállópályáink is voltak szerte az országban.
Mindet fel kellett számolnunk. Ez hatalmas vállalkozás volt.
Végül engedélyt kaptam, hogy odavigyek több ezer csapatot,
akiknek kizárólag az volt a feladata, hogy lebontsák a bázisokat
és visszaállítsák az eredeti állapotot,
nehogy valaha tálibok mászkáljanak,
vagy a fekete tálib zászló lobogjon egy amerikai bázison.
Ez az a hely, ahol tavaly márciusban
halálos támadás érte az amerikai katonákat Afganisztán Vardak tartományában.
Egy újabb belsős támadás, amelyet a „zöldek” mértek a „kékekre.”
2012 elején felbukkant egy videó a közösségi médiában,
amiben amerikai katonák afgán és tálib holttesteket vizeltek le.
Először is, mi nem vagyunk ilyenek, mi nem teszünk ilyesmit.
De ebben az esetben volt egy videó,
amiben elég obszcén megjegyzések is elhangzottak a vizelés közben.
Ez mindenkit feldühített Afganisztánban.
Az afgán kormányt,
az afgán katonai hatóságokat,
és engem is.
Egy hét sem telt el, és egy feldühödött afgán katona
megtámadta a francia tanácsadóit,
és négyüket ott helyben megölte.
Később még egy meghalt, és többen megsebesültek.
A kiképzés alatt a britek és amerikaiak osztoztak a bázisokon az afgánokkal.
RENDEZŐ, ÍRÓ A NO WORSE ENEMY SZERZŐJE
Együtt keltek, reggeliztek,
edzettek és vacsoráztak.
Így valódi, erős kötelékek alakultak ki köztük.
De a tálibok hamar rájöttek, hogy így könnyedén kiiktathatják
a koalíciós erőket, és leállíthatják a kiképzéseket.
2008–2009-től kezdődően
egyre gyakrabban lehetett olyan esetekről hallani,
hogy egy afgán katona felkelt az éjszaka közepén,
és lelőtt 4-5 brit vagy amerikai katonát.
Volt, hogy az illetőt megsértette egy parancs, amit kapott,
vagy az, hogy fegyelmezték.
Ezek az esetek úgy elszaporodtak,
hogy a két sereg katonáit el kellett különíteni.
A tanácsadóinkat és a csapatainkat megtámadták és meggyilkolták
azok az emberek, akiket fel akartunk készíteni arra,
hogy megvédjék magukat.
Mindez potenciálisan képes volt
belülről szétrombolni a koalíció egységét és a csapatok összetartását.
Ennek sosem vetettünk teljesen véget.
Higgyék el, az afgánok tudnak és akarnak is harcolni.
Kétségtelenül harcoltak és meghaltak a hazájukért.
Ha pusztán az elesett afgán katonák számát nézzük,
voltak olyan időszakok,
amikor attól tartottunk, annyi katona fog elesni a harctéren,
hogy képtelenek leszünk idővel pótolni őket.
Rengeteg katonájuk elesett,
miközben nekünk viszonylag kevés emberünk halt meg,
noha persze minden haláleset tragikus.
De közülük rengetegen meghaltak.
És ez akkor már hosszú évek óta így volt.
Szerintem az afgánokat nem lehet azzal vádolni, hogy nem jó harcosok.
Ahogy az amerikai csapatok elkezdtek hazatérni,
és a katonai jelenlétünkkel együtt a befolyásunk is csökkent a térségben,
az amerikai parancsnokok ismét légitámadásokhoz folyamodtak,
és ebben az esetben sok támadást
pilóta nélküli katonai drónokról indítottak,
hogy elpusztítsák a tálib főhadiszállásokat.
Ezen új taktika miatt megugrott a civil áldozatok száma.
ÍRÓ, A THE WASHINGTON POST VOLT TUDÓSÍTÓJA
Ennek az lett a következménye,
hogy még többen fordultak az afgán és az amerikai hadsereg ellen,
és álltak át a tálibok oldalára.
A halálos áldozatokkal járó dróntámadások
és más légitámadások száma 2009-ben megugrott,
majd még jobban elterjedt,
és bevett taktika lett Obama elnöksége idején.
Obama agresszívabban vetette be a katonai drónokat, mint Bush.
Az elnök ezért nem kért bocsánatot.
Az al-Káida több tucat képzett parancsnokát, kiképzőtisztjét,
bombakészítőjét és katonáját iktattuk ki.
A pakisztáni hatóságok szerint
az amerikai drónok idén több mint 100 feltételezett katonai célpontra lőttek
a pakisztáni törzsi régióban, az afgán határ mentén.
Megölték Anvár al-Avlakit, az al-Káida amerikai születésű, Jemenben élő tagját,
akit a nemzetbiztonság a legnagyobb fenyegetésnek nevezett
az ország biztonságára nézve.
A hírszerzés hónapokig figyelte jemeni búvóhelye közelében.
Péntek reggel egy CIA-drón bemérte a célpontot.
Anvár al-Avlakival egy amerikai dróntámadás végzett.
AL-RIBAT AL-ISLAMI MECSET, SAN DIEGO
Anvár al-Avlaki volt az imám San Diegóban amikor a gépeltérítők,
al-Házmi és al-Mihdár San Diegóban laktak.
Azt hiszem, pár alkalommal látták őket együtt.
Al-Avlaki szeptember 11. után vált ismertté.
Rendkívül szélsőséges prédikátor lett belőle.
Az amerikai kormány úgy gondolta,
hogy joga van megölni egy amerikai állampolgárt
jogszerű eljárás nélkül, bírósági tárgyalás nélkül,
tekintet nélkül arra, hogy a döntés jogszerű, tényekkel alátámasztható volt-e,
vagy hogy alkalmazhattak-e volna más módszert a gyilkosságon kívül.
Gyakorlatilag senkiben sem merült fel,
hogy milyen következményekkel jár az,
hogy a rendszer lehetővé teszi a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket,
hogy törvényi kontroll nélkül végeznek terrorizmussal gyanúsított személyekkel.
AZ USA A VALÓDI TERRORISTA
Sokan úgy vélik, hogy a dróntámadások nagyon hasznosak voltak,
mert kiiktatták a célpontokat.
Én mindig azt mondtam…
PAKISZTÁNI ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐ
hogy 3 célpont kiiktatásával 3300 másikat teremtenek.
Mert a dróntámadások nem voltak igazságosak.
Több ezer fő volt a „járulékos veszteség”, a dróntámadások ártatlan halottja.
DRÓNOK VÉGEZNEK A POTENCIÁLIS TERRORISTÁKKAL
Sokkoló volt arról beszélni, ki számít elfogadható célpontnak.
Végső soron, ha félresöpörjük a körítést,
egy adott korosztályhoz tartozó minden férfi potenciális célpont volt.
Ha büntetlenül kivégezzük az embereket, sokkal több célpontot gyártunk.
Az olyan fegyverekkel, mint a Predator drón,
a csapataink pontos csapásokat mérhetnek a terroristákra
a nehezen megközelíthető helyeken, megkímélve az ártatlanokat.
Röviden, a támadások életeket mentettek.
Ráadásul Amerika jogszerűen járt el.
Terrortámadás ért minket.
A kongresszus egy héten belül jóváhagyta a katonai erő bevetését.
…az eljegyzési ünnepség.
Eljegyzési ünnepség volt.
Melyik nap volt az eljegyzési ünnepség? Ez a hivatalos dokumentum?
Mindig, amikor hazatérek a falumba,
nem ugyanolyan érzés ott lenni, olyan, mintha egy másik faluban lennék.
Rengeteg barátom volt a faluban.
Sokak végtagjait amputálni kellett a bombázások miatt.
ÉSZAK-WAZIRISZTÁNI TÖRZSI ELÖLJÁRÓ ÉS FIA
Vér borította a testüket,
hiányzott a kezük vagy a lábuk,
és a bőrük kinyúlt az égési sérülésektől.
A bőr úgy lifegett a karjukon, mint valami rongy.
Sosem fogom elfelejteni a szenvedésüket, még ha 100 évig élek is.
Bosszút fogunk állni, ha Allah is úgy akarja.
Láthatják, hogy mennyire tele vannak gyűlölettel.
Maguk gyártják a terroristákat. Azzal, hogy megölték a gyermekeinket,
rákényszerítették az ártatlan embereket, hogy terroristák legyenek.
Azt mondják: „Ha meg kell halnunk, legalább harc közben haljunk meg!”
És beállnak a tálibokhoz.
Ön szerint az amerikai katonáknak kell stabilizálniuk a helyzetet Afganisztánban?
Nem mondom, hogy nem értek ezzel egyet…
A TELEFONNÁL DONALD TRUMP ELNÖKJELÖLT
…de meddig maradnak, 200 évig? Egy adott ponton muszáj lesz eljönniük.
Szörnyű hibát követtünk el azzal, hogy beleavatkozunk,
köszönhetően a ragyogó elméknek, akik azt sem tudták, hogy mit csinálnak.
Kész káosz az egész.
Kész káosz.
Kész katasztrófa, ami Afganisztánban zajlik.
BUSH: TRUMP NEM TUDJA MEGVÉDENI A HAZÁT
Miért nincs ott Oroszország?
TRUMP ELLENTMONDÁSOSAN BESZÉL AFGANISZTÁNRÓL
India miért nincs ott? Miért nincs ott Pakisztán?
Miért mi megyünk oda 10 000 km-ről?
TÉRJÜNK HAZA! AZ AFGÁNOK LEÖLIK AZ EMBEREINKET.
Trump minden csatornán egyértelművé tette, hogy ki akarja vonni a csapatokat.
Az amerikai polgárok belefáradtak egy győzelem nélküli háborúba.
Ékes bizonyítéka ennek…
2017. AUGUSZTUS 21.
…az afganisztáni háború.
Sok amerikai diplomatával beszéltem, akik világossá tették a számomra,
hogy Trumpot ez az egész nem is érdekelte.
Ha meg akarnám nyerni a háborút,
Afganisztán eltűnne a Föld színéről, nem létezne többé.
PAKISZTÁN MINISZTERELNÖKE
Szó szerint tíz nap alatt vége lenne.
Nemcsak ki akart vonulni, hanem egyenesen azt mondta:
A THE NEW YORKER ÚJSÁGÍRÓJA
„Pokolba az afgánokkal, basszák meg!
Itt sosem lesz vége a harcnak, számukra nincs remény. Mi végeztünk.”
Ezt a tálibok is hallották.
Zene volt a fülüknek.
Mr. Trump azt mondta, hogy a tálibok erős emberek,
és valóban erős emberek vagyunk.
Az erős embereknek kezet kell fogniuk egymással…
VOLT TÁLIB VEZETŐ
és együtt nagy területek fölé kell emelkedniük.
A tálibok beleszerettek Trumpba. Úgy vélték, ő az emberük a Fehér Házban.
A TÁLIBOK ÖRÜLNEK TRUMP MIELŐBBI CSAPATKIVONÁSRÓL SZÓLÓ TWEETJÉNEK
2020. FEBRUÁR
AZ ELSŐ AMERIKAI-TÁLIB BÉKETÁRGYALÁSOK
Hagyja csak! Nem gond.
Igen. Gyerünk!
Hogy van, uram?
AZ USA KÜLÜGYMINISZTERE, 2018-2021
Számomra az nem világos, hogy egy olyan jelentős demokrácia,
mint az USA, hogyan képes tárgyalni egy terroristacsoporttal,
ami 5000 katonájukat megölte…
AFGANISZTÁN VOLT ALELNÖKE
…az afgán politikai ügyekről?
Ez teljesen ledöbbentett.
A másfél éve tartó tárgyalások, és közel húsz évnyi háború után
az USA és az afgán tálibok aláírták a régóta várt megállapodást,
amely a békét és a külföldi csapatok kivonását hivatott garantálni.
Trump megállapodott a tálibokkal,
hogy 2021. május 1-ig kivonja az összes amerikai csapatot.
Az afgán kormány közel 5000 tálib rabot engedett szabadon,
és még több rab szabadon bocsátását vállalta augusztusra.
Az egyezséget az amerikaiak és a tálibok kötötték.
Az afgán kormányt kihagyták belőle.
A tálibok vállalták, hogy nem támadnak amerikai csapatokra,
de azt nem, hogy az afgán kormányt sem támadják.
És mit tettek ezután?
Merényletsorozatba kezdtek.
Erőszak és a vérontás lett úrrá Afganisztánban,
akadályozva a béketárgyalást,
melynek célja, hogy véget vessen Amerika leghosszabb háborújának.
Nagyon agresszíven,
de rendkívül pontosan célozták az afgán civil társadalom magját.
Akiket az emberek a 2001-es generációnak neveztek.
A nőket,
az oktatókat, tanárokat, professzorokat.
Rengeteg riportert és újságírót öltek meg.
Olyan embereket, akik az afgán demokrácia szívét alkották.
Levadászták, és egyenként megölték őket.
Ez nagyon ijesztő volt.
MEGÁLLAPODÁS A BÉKÉRŐL AFGANISZTÁNBAN
Megállapodást írtunk alá a tálibokkal,
hogy leüljenek tárgyalni más afgánokkal, a kormányt is beleértve,
a politikai helyzet rendezése…
AZ USA KÉPVISELŐJE AZ AFGÁN BÉKETÁRGYALÁSOKBAN
és a fegyverszünet megkötése céljából.
AFGÁN BELSŐ TÁRGYALÁSOK 2020. SZEPTEMBER 12.
Majd végignéztük,
hogy az afgánok leültek egy asztalhoz.
Képzeljék el a tárgyalóasztalt!
Az egyik oldalon ott ültek a radikális tálib vezetők,
akik az azt megelőző években, közel egy évtizedben,
a guantánamói börtönben voltak.
Azok, akik előző nap még öldököltek minket,
hirtelen barátságosak voltak, és tárgyaltak velünk.
Arrogánsan beszéltek az erőforrásaikról és a technológiájukról.
A HAKKANI-HÁLÓZAT EGYIK VEZETŐJE
Nagyon magabiztosak voltak. Kifejezetten arrogánsak.
Azt mondták az afgán tárgyalópartnereiknek:
„Nézzétek, hosszabb időbe telne békét kötni veletek,
mint egyszerűen csak megszállni Kabult.”
Nagyon öntelten viselkedtek.
Az amerikaiak több különböző katonai stratégiát
és katonai berendezést bevetettek Afganisztánban.
De minden próbálkozásuk kudarcot vallott.
Nem érték el azt a sikert, amiben reménykedtek.
Ők ültek az egyik oldalon.
A másik oldalon…
A NEMZETI MEGBÉKÉLÉS FŐTANÁCSÁNAK ELNÖKE
az afgán kormány képviselői ültek.
Fauzija Kufi egy lenyűgöző nő…
VOLT AFGÁN PARLAMENTI KÉPVISELŐ
…aki megtestesíti az elmúlt 20 év változásait,
amik Afganisztánban végbementek.
A legnagyobb vezetők közé tartozott képviselőként, és azóta is,
emellett pedig a nők jogainak elszánt szószólója.
Az igazán megdöbbentő tény Fauzija Kufi kapcsán az volt,
hogy a béketárgyalások kezdete előtt
valaki megpróbálta megölni.
Vasárnap kellett megérkeznünk.
Ez pénteken történt.
Egy autó elállta az utunkat.
Aztán valaki hirtelen lövöldözni kezdett az autóból.
Pár másodperbe beletelik, mire az ember észreveszi, hogy meglőtték.
Elkezdtem vérezni,
és nem tudtam mozgatni a karomat.
Itt talált el a golyó.
Itt.
Egészen idáig befúródott,
itt szétroncsolta a karomat, és elakadt.
Innen vették ki.
A lányom nem hagyta, hogy becsukjam a szemem…
KÉT NAPPAL A BÉKETÁRGYALÁSOK ELŐTT
…mert a vérveszteség miatt elveszthettem volna az eszméletemet.
Ébren tartott engem.
Egyértelműen köze volt a béketárgyalásokhoz.
Tudták, hogy itt leszek, és valószínűleg féltek a mondanivalómtól.
Ez tükrözi az erőszak mértékét és a háborút Afganisztánban.
És azt is mutatja, hogy milyen fontos ez a folyamat,
a békefolyamat, hogy véget vessünk a vérontásnak.
Mint sok más afgán nő,
én is láttam, ahogy a tálibok nőket korbácsolnak az utcán,
mert nem viseltek rendes hidzsábot vagy burkát,
vagy mert férfi kísérő nélkül mentek orvoshoz.
A nők helyzete máris Afganisztánban az egyik legrosszabb.
Mennyit kell még engednünk a béke érdekében?
2021. ÁPRILIS
BIDEN SZEPTEMBER 11-IG KI AKARJA VONNI A CSAPATOKAT
Biden elnök úgy döntött, hogy kivonulunk.
Nem fogjuk elsietni a csapatok kivonását.
Felelősségteljesen, célzottan, biztonságosan tesszük…
2021. ÁPRILIS 14.
…teljes együttműködésben a szövetségeseinkkel és a partnereinkkel,
akiknek afganisztáni hadereje máris meghaladja a miénket.
Május 1-ig nem fogunk tudni kivonulni, majd csak szeptember 11-ig,
a támadás 20. évfordulójáig.
Feltételek nélkül.
A táliboknak semmit sem kell tenniük cserébe.
Eljövünk.
2020 decemberében elmentem Kabulba. Találkoztam Gháni elnökkel.
AFGANISZTÁN ELNÖKE
Cserben hagyottnak érezték magukat. Azt érezték: „Szeretjük az amerikaiakat.
Választásokat tartunk.
Működő demokrácia vagyunk Ázsia közepén. Abban hiszünk, amiben ti.”
Amit én éreztem,
amikor ott voltam, az félelem volt.
„Úristen! Az amerikaiak kivonulnak,
a tálibok pedig itt vannak köztünk, és ránk vadásznak.”
És amíg a hírekben nem beszélnek róla,
senkit sem fog érdekelni.
Az Egyesült Államok teljesítette, amiért Afganisztánba ment.
Elkaptuk a szeptember 11-ért felelős terroristákat,
igazságot szolgáltattunk Oszáma bin Láden ügyében,
és csökkentettük a terrorfenyegetettséget, megakadályozva, hogy Afganisztán
további, az USA elleni támadások bázisa lehessen.
Ezeket a célokat elértük. Ezért mentünk oda.
Nem azért, hogy megszilárdítsuk az afgán államot.
2021. JÚLIUS 8.
Kizárólag az afgán állampolgárok joga és felelőssége
dönteni a jövőjükről, és az ország további irányításáról.
AFGANISZTÁNI HELYZET
A tálibok rohamosan megszállják a városokat és a körzeteket.
A tálibok pénteken kijelentették, hogy Afganisztán 85%-át ők irányítják,
szoros ellenőrzés alá vonva a stratégiai területeket.
Azokat kérdezném, akik a kivonulás ellen vannak.
Még hány embert,
hány ezer amerikai nőt és férfit hajlandóak feláldozni?
Meddig akarják még ott tartani őket?
A Védelmi Minisztérium szerint az utolsó amerikai és NATO-csapatok is elhagyták
a bagrami katonai légi bázist Afganisztánban,
amelyet átadtak az afgán hadseregnek.
AMERIKA SZÓ NÉLKÜL TÁVOZOTT
Hol vannak a humanitárius szervezetek?
Miért nem őrjöngenek a humanitárius szervezetek
az Afganisztánból való kivonulás miatt…
VOLT NEMZETBIZTONSÁGI TANÁCSADÓ
ami máris rengeteg szenvedéssel járt?
Rögtön azután, hogy az Egyesült Államok aláírta a megállapodást a tálibokkal,
támadás ért egy szülészeti klinikát,
ahol a tálibok csecsemőket és várandós anyákat öltek meg.
Piacokon is támadtak, ahol tucatjával ölték az afgánokat.
A kabuli amerikai egyetemet is megtámadták,
ahol hidegvérrel lelőtték azokat a fiatalokat, a nőket is beleértve,
akik szebb jövőt akartak teremteni Afganisztánban a jövő generációi számára.
Szeretném tudni, hol vannak a felháborodott emberek?
Hol vannak a humanitárius szervezetek, és miért nem aggódnak amiatt,
hogy egy terroristacsoportot juttatunk hatalomhoz, egy olyan szervezetet,
ami brutális, gyilkos terveket sző, miközben mi kivonulunk Afganisztánból?
Amint minden amerikai csapat kivonul Afganisztánból,
a nemzetközi terrorizmus újra felüti majd a fejét.
És az a rengeteg befektetés,
amit az elmúlt 19 évben Afganisztánban végeztek, kárba fog veszni.
AFGÁN KATONAI KIKÉPZŐBÁZIS
Az egyetlen valóság a tálibok szemében az, hogy megnyerték a háborút,
az Egyesült Államok elmenekül,
és hogy meg kellene kapniuk az országot…
VEZÉRKARI FŐNÖK AFGÁN NEMZETI HADSEREG
hogy megalapíthassák a saját emírségüket.
Ha az amerikai csapatok el is elmennek,
mi készen állunk a harcra.
Megvédjük a hazánkat, amíg vér folyik az ereinkben.
ŐRMESTER, AFGÁN NEMZETI HADSEREG
Nem adjuk át a hazánkat a táliboknak.
Ez a mi harcunk, a mi országunk.
Ezek az én embereim, az én hadseregem.
Ez az arc…
ŐRMESTER, AFGÁN NEMZETI HADSEREG
már nem a régi, hanem az új Afganisztán arca.
Mi vagyunk az új nemzet, az új, fiatal generáció,
és az új hadsereg.
Azért léptem be a hadseregbe, mert tehetetlennek éreztem magam,
de most már jobb a helyzetünk.
Meg akarjuk védeni a hazánkat. Túl sok a szenvedés az országban.
Harcolnunk kell.
A tálibok logikája és felfogása szerint
az afgán kormány Afganisztán megszállásának az eredménye.
Ha az amerikaiak kivonulnak,
a megszállásuk eredményét is el kell pusztítani,
és fel kell állítani egy új kormányt,
ami minden afgán polgár számára elfogadható.
Azt üzenem a vérszívó táliboknak,
hogy az egyik gyermekem katonaként esett el,
miközben az országot védte,
és mindig támogatni fogom…
HARCBAN ELESETT AFGÁN KATONA ÉDESANYJA
az afgán nemzeti hadsereget.
Felnevelem a többi gyermekemet,
és elküldöm őket az afgán nemzeti hadseregbe,
hogy harcoljanak az ország elnyomó, vérszívó ellenségeivel szemben,
és eltörjék az állkapcsukat.
Biztosíthatom róla,
hogy mindenképp jó kapcsolatot szeretnénk ápolni
az amerikaiakkal és a NATO-val.
A tálibok és az amerikaiak által aláírt megállapodásból kiderül,
hogy a tálibok óriási áldozatot hoztak:
lemondtak a kapcsolatukról az al-Káidával és más csoportokkal.
Ez volt a legfontosabb dolog, amiről lemondhattak.
A tálibok a tárgyalások sikere érdekében mondtak le ezekről a kapcsolatokról,
és megmondták, hogy többé semmi közük az al-Káidához és más csoportokhoz.
Most, hogy az amerikaiak úgy döntöttek,
hogy 20 év után kivonják a csapataikat,
nem lesz gond…
TÖRZSŐRMESTER, AFGÁN NEMZETI HADSEREG
…mert jól kiképeztek minket. Kész vagyunk megvédeni az országunkat.
2021. AUGUSZTUS 15-ÉN A TÁLIBOK ELFOGLALTÁK AZ AFGÁN FŐVÁROST, KABULT.
EZZEL HÚSZ ÉVNYI HÁBORÚ UTÁN VISSZAVETTÉK AZ ORSZÁG FELETTI IRÁNYÍTÁST.
Szeptember 11. megváltoztatta a világot.
Az országunk jelenleg gyászol.
Mégis arra kell intenünk magunkat…
LEE KÉPVISELŐ 2001. SZEPTEMBER 14.
hogy álljunk meg egy pillanatra,
és gondoljuk végig a tetteink lehetséges következményeit,
mielőtt kicsúszik a kezünkből az irányítás.
A katonai erők bevetésére vonatkozó felhatalmazást
több mint 41 alkalommal használták fel,
úgy 19 ország kapcsán, teljesen függetlenül szeptember 11-től.
Felhasználták belföldi kémkedéshez is az Egyesült Államok területén.
Felhasználták Szomáliában, Jemenben, mindenhol.
Világszerte felhasználták a katonai erő bevetésének,
bombázások, katonai műveletek végrehajtásának jogalapjaként.
Ez alkotmányellenes.
Lehetőséget adott egy végtelenített háborúra.
Nem gondoltam volna, hogy máig használni fogják
a katonai erő bevetésére vonatkozó felhatalmazást,
vagy legalábbis hivatkozni fognak rá
terroristacsoportok elleni katonai erő bevetésénél.
Nem is hittük volna, hogy ez lesz.
Az volt a terv, hogy elkapjuk az al-Káidát.
És ha ez sikerült, akkor elvégeztük a feladatunkat.
Ha Afganisztán már biztosan nem nyújt menedéket a terroristáknak,
akkor többé nem hivatkozunk erre a felhatalmazásra.
Csak szeptember 11. felelőseit és az al-Káida embereit akartuk elkapni.
De a mai napig érvényben van. Ennek egyszer véget kell érnie.
AZ USA TÖBB MINT 2,3 BILLIÓ DOLLÁRT KÖLTÖTT AZ AFGANISZTÁNI HÁBORÚRA,
AMIBEN TÖBB MINT 2400 AMERIKAI MEGHALT, ÉS MINTEGY 50 000 MEGSEBESÜLT.
A HÁBORÚNAK LEGALÁBB 150 000 AFGÁN ÁLDOZATA VOLT, SOKAN KÖZÜLÜK CIVILEK.
Szeptember 11. sok szempontból a legegyértelműbb választóvonal
a 20. és a 21. század között.
Sok szempontból a modern történelmünk kezdetét jelentette.
Szeptember 11. legfontosabb következménye az volt, hogy az USA megrémült.
Ma antrax, holnap valamilyen más fenyegetés.
Mi történik? Mikor lesz vége?
Ez a rémület meglátszik azon, ahogyan megtervezzük az épületeket
és nyilvános helyeket, ahol a mindennapjainkat töltjük.
Hatással volt az intézményekbe vetett bizalmunkra,
mivel a kormány hibázott szeptember 11. előtt.
Tisztelt kollégák! Minden kijelentésem hiteles forrásból származik.
Biztos forrásokból.
Az amerikai hírszerzés és a média baklövései miatt
az iraki háborúhoz vezető időszakban,
az amerikai polgárok elkezdtek másképp gondolkodni
a kormányról és a médiáról,
valamint arról, hogy kiben bízhatnak.
Tudod, hogy miről beszélünk?
Elolvastál egy jelentést, és azt hiszed, hogy tudsz mindent.
Szeptember 11. sok szempontból az első modern összeesküvés-elmélet volt.
A Nemzetbiztonsági Hivatal pénzéből
több milliárd dollár ment el
a helyi és állami rendvédelmi szervek felfegyverzésére,
ami bizonyos értelemben idehozta a háborút, hazai földre.
Ez egyike annak a két-három dátumnak Amerika történelmében,
amely az ország egész történelmét megváltoztatta.
Sajnos úgy gondolom, hogy ha Oszáma bin Láden élne,
boldog lenne, vagy legalábbis elégedett.
A vállalkozás, amibe 1988-ban belekezdett,
túlélt több mint három évtizedet, és komoly kihívás elé állította
az USA hadseregét, ami az emberiség történetének legfejlettebb katonai ereje.
Szeptember 11-én csak az al-Káida létezett.
Ma már négyszer annyi külföldi terrorszervezet szerepel
a külügyminisztérium listáján, amelyek ugyanazt az ideológiát követik,
hősnek, mentornak tekintik bin Ládent…
A KÜLKAPCSOLATOK TANÁCSÁNAK TAGJA
és követni akarják a példáját.
A „terror elleni háború”
egy rendkívül meggyőző, csatára szólító kifejezés volt,
ugyanakkor rendkívül félrevezető is.
Terrorizmus elleni harcnak kellett volna hívni,
hogy kiemeljük a csoportot, az egyéneket, akik szeptember 11-et okozták,
és tovább fenyegettek minket.
A terror bármi lehet, ami megrémít minket.
Nem próbálom meg igazolni a billiódolláros befektetést,
vagy elmagyarázni az egyes lépéseket,
amiket 20 évnyi háború alatt tettünk.
De ma az iskolás gyerekek több mint 40%-a lány Afganisztánban.
Jelentősen csökkent a születéskor elhunyt afgán csecsemők száma.
Sokkal többen hozzáférnek az orvosi ellátáshoz
az ország egész területén.
Lehetőség van rendes oktatási intézményekben tanulni…
nemcsak általános iskolai, hanem középiskolai és egyetemi szinten is,
szerte az országban.
Egyesek szerint nem érte meg.
De ha látjuk, hogy a fiatal afgán nők tanulnak,
hogy vannak afgán női vezetők,
hogy az afgán gazdaság egyes területei egyre versenyképesebbek
a fejlődő vagy a fejlett országokhoz képest…
Szerintem történt előrelépés.
SOSEM FELEJTÜNK EL
BRIAN G. MCALEESE - TŰZOLTÓ JOHN K. MCAVOY - TŰZOLTÓ
Ismernünk kell a történelmünket.
Tudnunk kell…
THOMAS LANGONE NEW YORK-I RENDŐRTISZT LÁNYA
hogy mi vezetett szeptember 11-hez, mi történt aznap, és utána.
Ismernünk kell a jó, a rossz, a csúnya és a valódi oldalát.
SZEPTEMBER 11. EMLÉKMŰ ÉS MÚZEUM, NEW YORK
DEANNA LYNN GALANTE ÉS MEG NEM SZÜLETETT GYERMEKE
A SZEPTEMBER 11-I TERRORTÁMADÁS EGYIK TÚLÉLŐJE
Ha szeptember 11. után megkérdezte volna, hogy hogy vagyok,
azt mondtam volna, hogy jól. Élek, rendben vagyok.
Nem fogtam fel, hogy nem vagyok jól.
Gyakorlatilag egy zombi voltam.
2006-ban értettem meg igazán.
Akkor nyílt meg az emlékmúzeum.
Megértettem, hogy el kell mesélnem a történetemet.
Beszélnem kellett az áldozatokról és az eseményekről.
Meg kellett ezt osztanom.
NYUGALMAZOTT KAPITÁNY NEW YORK-I TŰZOLTÓSÁG
Remélem, arra mindig emlékezni fogunk,
ahogyan az ország megpróbált összefogni szeptember 11-én,
hogy segítsünk egymásnak.
Ez még azelőtt volt, hogy úgy döntöttünk, bosszút állunk,
és szembeszállunk azokkal, akik felelősek voltak érte.
Rengeteg mindent tanulhatunk szeptember 11-ből,
de nem gondolhatjuk, hogy bármire is a gyűlölet…
a megfelelő válasz.
Csak a szeretet a jó válasz.
Ennyi.
Minden évforduló olyan, mintha feltépnék a sebeket.
Képtelenség elfelejteni.
Én sosem fogom.
Ez örökre megmarad az emberben. Sosem tudod elfelejteni.
FAYE GILMORE, LEIGH GILMORE ÉDESANYJA
Mindebben annyi az örömöm, hogy megismerhettem Leigh-t and Faye-t.
A találkozás megváltoztatta az életemet. Az, hogy tudtam, életben vannak.
Kapcsolatban maradtunk, és ők lettek a családom.
Ami gyönyörű.
Mind a mai napig Faye a chicagói anyukám.
Annyira csodálatos ember!
SZEPTEMBER 11. EMLÉKNAP
Andrew Anthony Abate.
Vincent Paul Abate.
Laurence Christopher Abel.
Alona Abraham.
William F. Abrahamson.
Richard Anthony Aceto.
Heinrich Bernhard Ackermann.
Paul Acquaviva.
Christian Adams.
Amerika akkor mutatja a legjobb oldalát,
amikor hisz abban, hogy mindenki egyenlő.
Az iszlámban Isten 99 neve közül egyik as-Salam,
ami békét jelent.
A béke Isten egyik neve.
Lehet-e fontosabb célunk az életben annál,
mint hogy valódi, tartós, állandó békét teremtsünk?
A feliratot fordította: Kiss Hajnalka