Du er god til at kaste med kuglepen.
-Jeg har øvet mig i årevis. -Ja.
-Hallo! -Wow. Imponerende.
Jeg så ham gøre det og blev imponeret.
Under finanskrisen i 2008
gik staten ind og reddede de lånefirmaer, der handlede med derivater.
PRODUKTIONSMØDE
Det var milliarder af dollar.
De boliglån, der ikke blev afdraget på... De boligejere mistede deres hjem.
Finansminister Tim Geithner sagde,
at vi ikke kunne redde boligejerne, som vi reddede bankerne.
Jeg spurgte: "Hvorfor ikke?" Så sagde han: "Moralfare."
Det ville være at belønne dem,
der selv var skyld i, at deres boliglån var blevet misligholdt.
Så man gav milliarder af dollar til de mennesker,
hvis håbløse finansielle satsninger nær fik verdensøkonomien til at kollapse.
Hvordan kan det ikke være moralfare?
Jeg glemmer aldrig, at han sagde...
"Vi måtte nødlande flyet. Der var ild i flyet,"...
-Ja. -..."og vi blev nødt til at lande."
Da tænkte jeg: "Hold da op. Du er Demokrat."
Hold da op!
DET UGENTLIGE PROGRAM
DET MÅNEDLIGE PROGRAM
DET ÅRLIGE PROGRAM
MED JOHN DAILY
PENGEJAGT MED JON STEWART
PRODUKTET ER
PROGRAMMET ER MED
USA'S
NÆSTE TOP-STEWART
JON STEWART & TEMPLETS FORBANDELSE
KNIBE JON STEWART
MARTHA STEWART I KNIBE
MARTHA WASHINGTON DIN MOR
HVEM FANDEN ER JON STEWART
ET VÆRRE ROD
GALEHUSET MED JON STEWART
JEG VIL TRO JON STEWART
PROBLEMET JON STEWART
PROBLEMET PROBLEMATISKE JON STEWART
Hej! Godaften.
Godaften. I udviser en imponerende udholdenhed.
Det var halvandet minuts klapsalver.
"Må vi ikke nok tage hænderne ned nu?"
Godaften og velkommen.
Som bekendt er landet stadig på vej ud af pandemien.
Og så ryger vi selvfølgelig tilbage i den og kommer ud igen og...
Det er hårdt for følelserne.
Vi har lært, at det var vores kritiske personale, der holdt os oven vande.
Wall Street har ikke bygget vores land. Det har middelklassen.
...og de folk, der har opbygget landet fra grunden. Arbejderne.
Jeg elsker vores arbejdere.
Jeg betragter langt hen ad vejen mig selv som arbejder.
...taxichauffører og politibetjente og brandmænd
og tjenere og servitricer og de mænd og kvinder, der med hård hud på hænderne...
...en arbejder, der med hård hud på hænderne...
...mænd og kvinder med hård hud på hænderne...
...med hård hud på hænderne...
...hvis hænder er tykke af hård hud.
Det er den officielle truck til hård hud og knofedt.
Hyld arbejderne. Hyld arbejdet.
Ja, hyld da endelig arbejderen,
men er der da ingen, der vil give dem noget håndcreme?
Deres labber er som sandpapir. Giv dem dog noget creme.
Vi elsker og respekterer det hårdtarbejdende folk her i landet,
selvom jeg er ret sikker på, at de ikke altid føler sig elskede.
Der er min alder. Hvis jeg skal opereres, får jeg brug for sundhedsforsikring.
Jeg har brug for hjælp til huslejen.
Efter 25½ år har jeg en timeløn på 8,99 dollar.
Mine studielån betyder nok, at min forlovede og jeg aldrig kan købe et hus.
Jeg havde ikke råd til at gøre min uddannelse færdig.
Min mor havde ikke råd.
-Jeg har ikke betalt barselsorlov. -Jeg arbejder syv dage om ugen.
Jeg har ikke råd til at gå på pension.
Pasning af mine børn er livsvigtigt for mig.
Jeg har to universitetsgrader.
Jeg har studielån og bachelorgrader og 14 års erfaring.
Jeg burde ikke skulle bede om mad.
Jeg lever fra lønseddel til lønseddel.
Hvis jeg bor i et land, der påstår at være det bedste,
hvorfor føles det så, som om jeg lever på bunden?
Det viser sig, at hårdtarbejdende amerikanere ikke har det vildt godt.
Hvad kan mon hjælpe dem?
...universel sundhedssikring, statsbetalt pasning...
-...gratis uddannelse... -...statsbetalt sund kost...
...tidlig uddannelse, skolegang, universel pasning...
...jobgaranti for alle til en løn, man kan leve af,
tilstrækkelige orlovsmuligheder, betalt ferie og ret til pension.
Det har I fuldstændig ret i. Hold da op. Det var uventet.
Men I har fuldstændig ret.
Det er lige det, vi har brug for her i landet.
Men jeg kunne høre noget i stemmen.
Hvorfor gør vi ikke allerede de ting?
Hvis det ikke er socialisme, ved jeg snart ikke hvad.
...lige fra socialisternes ønskeseddel.
...socialisternes og globalisternes ønskeseddel.
...socialistisk fantasi...
Et paradis for alle...
Nå ja!
Sådan er det altså.
Vi kan ikke tilbyde vores hårdtarbejdende helte med læderhænder...
...at dække deres basale behov, fordi...
...det er socialisme.
Og dermed... har vi problemet med økonomien.
Hvis I nogensinde har hørt AM-radio i jeres onkels truck...
...så ved I godt, at socialisme er skidt.
I det øjeblik, hvor USA bliver et socialistisk land,
ophører USA med at være USA.
Amerikas Forenede Socialistiske Stater...
...jobdræbende, altødelæggende socialistisk dagsorden.
Jeg mener... Hej, Venezuela.
De tager jeres pickuptruck fra jer.
De vil have jeres penge, og hvis I ikke afleverer dem, så tager de dem.
...de vil ombygge jeres hjem...
Socialisme ødelægger. Socialisme dræber.
Folk dør altså.
-Det er fortvivlelse... -...ødelæggelse...
-...sult... -...fattigdom...
-...elendighed... -...kaos...
Død.
...de vil tage jeres hamburgere fra jer.
Død!
Fortvivlelse!
Hamburgertyven!
De beskriver det så levende,
men jeg ville ønske, jeg havde en visuel metafor for det, de mener.
SOCIALISME
Man skal være en modig og dygtig jæger for at få ram på et stort, stationært skilt.
Vi ved altså, at socialismen er ond.
Men hvis I vil bære over med mig bare et kort øjeblik,
hvorfor er det så, at den er ond?
Er socialisme et retfærdigt system?
Slet ikke.
For hvad er det, socialisme gør?
Den lader staten vælge, hvem der skal være vindere og tabere.
Det er en af de ting, som vi som konservative kæmper imod.
Vi vil have, at alle har lige vilkår.
For det første er det nogle pragtfulde knapper i din jakke.
Jeg er temmelig overfladisk. Jeg håber, I...
Så socialisme er skidt,
fordi det er staten, der vælger, hvem der er vindere og tabere.
Der findes ikke noget værre.
Hverken flyvende edderkopper eller at slå gamle damer på babserne.
Der findes bare ikke noget værre.
De siger faktisk: "Hvis du er en taber, er det din egen skyld.
Det er socialisme, hvis staten blander sig.
Tag dig nu for helvede sammen,
og hold din beskidte nassermund væk fra Uncle Sams liflige patvorter."
Uncle Sam er slet ikke interesseret i, at du nærmer dig gajolerne.
Der er kun ét problem med det.
Det er, at staten vælger vindere og tabere hele tiden.
Det Hvide Hus er klar med en tidlig julegave til Detroits bilfabrikanter
i form af et lån på 17 mia. dollar.
Flybranchen har fået en livline til 50 mia. dollar.
...Amazons hjælpepakke på 23 mio. dollar.
JPMorgan Chase fik 25 mia. dollar.
Chrysler fik omkring 7 mia. dollar.
De store banker på Wall Street fik 700 mia. dollar af skatteydernes penge.
Tunproducenten StarKist får en skatterabat på 62 mio. dollar.
Wisconsin giver Foxconn 3 mia. dollar.
Delstaten tilbød over 845 mio. dollar,
for at Apple skulle bygge lige her, hvor jeg står nu.
Det troede jeg, vi havde klippet ud.
Jeg troede... Det med Apple skulle klippes ud.
Jeg kan ikke...
Det er ikke...
Og det sidste var helt i orden!
Det hele er...
Jeg finder selv ud.
Det viser sig altså, at staten rent faktisk vælger vindere og tabere.
Den vælger bare store selskaber som vindere.
Jeg forestiller mig,
at gode frihandelskapitalister hader den slags socialistisk indgriben.
Hjælpepakken til bilindustrien reddede jo halvanden million job.
Vi skal træffe et valg, og Boeing skal i hvert fald reddes.
Det var afgørende at stabilisere bankerne.
Vi skubbede Amazon i gang med en hjælpepakke,
som vi skubber alle store selskaber i gang med hjælpepakker.
Ti milliarder er ikke en høj pris for at redde et selskab af den størrelse.
Så i det her tilfælde er det åbenbart bare super, at staten vælger vindere og tabere.
Ikke bare vælger staten vindere og tabere. Med hjælpepakkerne
vælger de åbenbart tabere og forvandler dem til vindere.
Nu bliver jeg nysgerrig.
Hvad ville I sige, hvis vi gav mennesker hjælpepakker?
At gøre det mere behageligt at være fattig gør kun, at folk forbliver fattige.
De sendte checks til folk
og gjorde dem dermed mere afhængige af staten.
Nu opmuntrer de direkte til dovenskab.
Hvorfor knokle, hvis staten alligevel sender en check?
Velfærdsstaten har opmuntret kvinder til at gifte sig med staten
og ladet mænd svigte deres økonomiske og moralske ansvar.
"Kvinder gifter sig med staten!"
Skulle det være værre end at blive gift med mænd?
Sikkert ikke.
Jeg mener, helt ærligt...
Er vi så uimodståelige? Nej.
Og vi er jo i 2021. Tiden er moden til, at mænd også kan gifte sig med staten.
Det er noget...
Det er virkelig et woke publikum.
Den føderale statsmagt griber konstant ind til fordel for store selskaber
i form af sænkede selskabsskatter,
liberalisering af industrien, statstilskud, hjælpepakker...
Da mange af de penge kommer fra skatteyderne,
kan vi vel give vores besyv med om, hvordan pengene bruges.
Jeg ønsker ikke, at staten skal prøve at styre selskaberne
til at investere sådan eller sådan.
Den føderale statsmagt skal ikke gå ind i udspecificeringen af kompensationerne.
Det er virkelig ikke statens opgave
at beslutte, hvordan selskaber bruger deres penge.
Lad selskaberne selv vælge, hvordan de bruger deres penge.
Bland jer ikke i private virksomheder. Lad dem træffe deres egne valg.
Staten bør ikke spille nogen rolle
i at beslutte, påvirke eller bestemme, hvordan kompensationerne fordeles.
Det er private selskaber.
Ja, det er interessant, for når vi hjælper folk,
skal vi bestemme det hele.
Har man madkuponer, må man for eksempel ikke købe bleer,
rengøringsmidler, vitaminer eller varm mad.
KILDE: LANDBRUGSMINISTERIET
Varm mad.
Selskaber må bruge hjælpepakkerne til at aflønne deres rige direktører.
Men Gud forbyde, at en fattig person forvilder sig hen til salatbarens steg.
"Nej!
Kun de rige får lov til at suge nektar af en forvarmet frikadellesandwich."
"Det er aristokratiets domæne."
Når selskaber vakler, betaler I regningen, men når de har succes, er pengene deres.
De socialiserer deres tab og privatiserer deres profit.
Hvorfor tillader vi det?
Overvej det her.
Rige mennesker opbevarer ikke deres milliarder
i pengeskabe fyldt med 100-dollarsedler.
De bruger heller ikke alle pengene i storcenteret.
De køber ikke til højre og venstre. Nej, rige mennesker investerer.
Investeringer skaber job og økonomisk vækst.
Det er den løgn, de bilder jer ind.
At alle de penge, der strømmer ind hos selskaberne, kommer jer til gavn.
Statens indgriben til fordel for selskaber er vores frie marked,
men statens indgriben til fordel for arbejdere er socialisme.
Det er årsagen til skræmmekampagnen om socialisme.
Det er en falsk fremstilling om, at landet kun har to muligheder:
at få et socialistisk, autoritært... hamburgerløst, venezuelansk mareridt...
...eller at acceptere status quo,
hvor store selskaber nyder gavn af statslig hjælp
og bruger en del af profitten på lobbyarbejde mod den samme stat
for at få mere hjælp.
De vil have jer til at tro, at i et frit marked
vil I på trods af en lav løn en skønne dag opleve, at rigdommen forplanter sig nedad.
I mellemtiden kan I nyde at se jeres skat gå til at hjælpe milliardærer med
at tage på fucking rumrejse. Vi er tilbage om et øjeblik.
USA har brug for inspiration.
AMAZONS HOVEDKVARTER
-Mr. Bezos. -Et spørgsmål.
En fremtidsvision.
En påmindelse om, hvad én mand kan udrette.
DA VERDEN HAVDE BRUG FOR HÅB
Jeg vil flyve ud i rummet i en raket.
Og den skal ligne min pik på en prik.
Vi har været der før. Mange gange. Mænd og kvinder.
Vidste du, at vi i 1961 sendte en chimpanse ud i rummet?
Men ikke i en pik, der ligner min pik.
ÉN MAND TAGER VERDEN MED TIL ET STED...
TESLAS HOVEDKVARTER
Milliardæren Elon Musik tager del i rumkapløbet.
TO MÆND TAGER VERDEN MED TIL ET STED...
Også jeg vil flyve ud i rummet i min store, gamle pik.
TRE MÆND
VOVEDE AT TAGE UD TIL ET STED, HVOR VI HAR VÆRET MANGE GANGE FØR.
Folk ser tingene, som de er, og spørger: "Hvorfor?"
Jeg ser tingene, som de kunne være, og spørger...
Undskyld, men kan vi få krumningen til
at gå halvvejs op ad skaftet på rumpikken?
Ikke nok! Ikke kort nok!
Ikke bred nok. Ikke nok!
Ved I, hvem der også havde en tyk, lille pølse? Galileo.
Har du forstand på aerodynamik? En raket letter fra jorden.
Jeg er en helt.
Jeg er en erobrer.
Jeg er en gud.
Du ejer en boghandel på nettet og en ordentlig røvfuld supermarkeder.
Et lille skridt for menneskeheden.
Et kæmpe spring for mig personligt.
Det var rart af dig at gøre os selskab, Bezos.
Os?
Zuckerberg, er det dig?
Du har ikke nok solcreme til at være heroppe, Zuckerberg.
Teknisk set var jeg her først.
"KLAM" -@CARLASMOR324 "ET SPILD" - THE ECONOMIST
"BLIV DER, TAK" - JEFF BEZOS' EKSKONE PÅ VEGNE AF OS ALLE
Pølsepik.
PRODUCERET AF DE AMERIKANSKE SKATTEYDERE
MED JASON ALEXANDER SOM JEFF BEZOS
ADAM PALLY SOM ELON MUSK
EN GULVMOPPE SOM RICHARD BRANSON
EN HERRELØS KAT SOM MARK ZUCKERBERG
OG TRACY MORGAN SOM
"ETNISK VEN, DER ALDRIG VILLE HÆNGE UD MED JEFF BEZOS"
KAN SNART STREAMES
Vi forpligter os til den amerikanske drøm eller myten om at kunne arbejde sig op.
CHEFTILRETTELÆGGER
"Hvis du er amerikaner, skal du tage din tørn."
For ellers er det almisser, når alle andre får almisser.
Du nævnte en god statistik. For hver dollar, de skyder ind i...
Ja, man får ikke en dollar igen.
Når man giver selskaber penge...
CHEFRESEARCHER
...via tilskud eller skattelettelser, får man som stat typisk ikke pengene igen.
Forskning viser faktisk, at den bedste investering for en stat er i børn.
Vi må hellere lige forklare, at Susan ved alt.
For publikum har ikke set...
Jeg fik at vide, at hvis man arbejdede hårdt...
ANSAT I WALMART MEDSTIFTER AF UNITED FOR RESPECT
...kunne man få et anstændigt liv.
Sådan er det ikke længere.
Man kan knokle, til man brækker ryggen og sveder blod,
men de eneste, der har gavn af vores hårde arbejde,
er vores topledelse og aktionærerne.
Vi har investeret i at gøre livet lettere og mere behageligt
for selskaber i rigtig lang tid.
Vi er stadig meget bange for
at gøre selskaber og de allerrigeste utilfredse.
Men vi har set uligheden vokse.
Den er vokset mere og mere. Lønningerne er stagneret.
Jeg har to job og en bachelorgrad...
LOKALSAMFUNDSKOORDINATOR
...og jeg kan dårligt få tingene til at hænge sammen.
Ifølge statens fattigdomsgrænse er jeg ikke fattig,
men forleden brugte jeg mine sidste småpenge
på at betale for, at min datter og hendes band kunne deltage i skolekonkurrencen.
Jeg kan ikke købe ind uden en lommeregner.
Jeg måtte vælge, hvilke regninger jeg ikke ville betale, for at stå her i dag.
Tro mig. Jeg har hevet mig selv op ved hårrødderne så mange gange,
at jeg snart er skaldet.
Lad os tale lidt om...
Lad os tale lidt om, hvorfor de arbejdere, vi påstår at elske, sakker bagud.
Først har vi Magaly Licolli,
som er medstifter af nonprofitorganisationen Venceremos,
der organiserer ansatte i fjerkræsindustrien i Arkansas.
Så har vi Amy Jo Hutchison.
Hun organiserer underbetalte og forarmede arbejdere i West Virginia.
Darrick Hamilton er professor i økonomi og byplanlægning
på New School i New York.
Douglas Holtz-Eakin er tidligere leder af Kongressens Finanslovskontor
og nuværende formand for tænketanken American Action Forum.
Amy Jo, jeg vil starte med dig, for det var en gribende udtalelse.
Fortæl lidt om, hvorfor du var indkaldt den dag, og hvad du udtalte dig om.
Jeg var indkaldt, fordi jeg havde været i Kongressen før
for at udtale mig ved et pressemøde, da de skulle diskutere børneforsikringen CHIP.
Jeg er enlig mor til to børn.
Begge mine børn var forsikret gennem CHIP. De ville gerne have en fra West Virginia.
Vi har en af de højeste fattigdomsrater i landet med især stor børnefattigdom.
Det var gribende,
for det stred direkte imod det, de siger:
"Folk er dovne. De arbejder ikke hårdt."
Din historie er, at du knokler røven ud af bukserne.
Ja.
Magaly, du repræsenterer arbejdere i fjerkræsindustrien.
Det er nok et af de hårdeste job at have,
alene ud fra den fysiske belastning.
Men det er også grupper, der tit ikke har nogen stemme i systemet.
Ja, jeg har organiseret arbejdere i fjerkræsindustrien siden 2014.
Størstedelen af dem bliver handicappede på grund af arbejdsskader.
VI ER LIV TYSON DRÆBER VORES HELTE
Ergonomiske problemer, karpaltunnelsyndrom.
De fleste har vejrtrækningsproblemer.
Da pandemien ramte, var alle arbejderne i risikozonen.
Vi tænkte: "Hvad kommer der til at ske?"
Arbejderne får ikke engang løn under sygdom.
Jeg vil gerne finde nogle specifikke ting,
som kan være med til at ændre dynamikken for arbejderne.
Hvad kan vi gøre oppefra i stedet for på den lokale arbejdsplads?
Der er en ting, vi skal starte med, længe før de er blevet arbejdere,
og længe før vi bekymrer os om selskaberne.
Vores skolesystem i USA har slået fejl.
De unge mennesker får aldrig en reel chance, hvis vi ikke hjælper dem.
Det er det største problem, vi har her i landet. Sådan har det været i ti år.
Vi retter ikke op på det.
-Men er det ikke... -Det er det første.
Men er det ikke også et produkt af... Uddannelse er et produkt af fattigdom.
-Hvis man beder lærere om at rette op... -Om mere end at undervise.
-...på systemisk økonomisk ulighed... -Jeg er enig.
...så lægger man for meget over på dem.
-Jeg bebrejder ikke lærerne. -Jeg siger bare...
Jeg siger... Hvis man er så langt bagud, når man starter i sit første job...
-Du milde. -Men...
Så bliver alle vores tiltag meget sværere.
Uddannelse er ikke en universalløsning. Det er blevet et politisk kneb.
Snakken om uddannelse flytter ansvaret fra det offentlige til individet.
"Hvis bare du knokler i skolen, skal du nok klare dig."
Sorte, hvis forældre er universitetsuddannede,
er i gennemsnit fattigere end hvide, hvis forældre droppede ud af gymnasiet.
Det har historiske årsager. Kausaliteten er forkert.
Måske er det velstand, der skaber rammerne for at få en universitetsgrad
eller opnå et vist uddannelsesniveau.
Når alt kommer til alt,
har vi brug for en økonomi, der forsyner folk med ressourcer ud over uddannelsen.
Uddannelse, ja, men også mange andre faktorer.
Såsom sundhed og arbejde.
At have et arbejde. Retten til at arbejde.
Jeg har en bachelorgrad.
Alligevel er jeg fattig, ikke?
Der er folk med bachelorgrader, som tjener 15 dollar i timen.
-Ja. -Jeg var en velbegavet elev i gymnasiet.
Verden lå åben for mig.
Men alligevel lever jeg i fattigdom her i landet.
-Mange af pengene til uddannelse... -Sådan burde det ikke være.
...forsvinder faktisk i de skattelempelser, vi giver selskaber.
Så de er utroligt nok uløseligt forbundet.
Lad os... Én ting er uddannelse.
Amy Jo, hvad har du behov for?
Offentlig børnepasning.
Når vi taler om tidlig uddannelse, skal vi også have den tidlige skolegang med.
Man opnår ikke fuld beskæftigelsesgrad uden pasningsmuligheder.
Pasningsordninger for ét barn i West Virginia
koster mere om året for en familie
end et år på West Virginia University eller Marshall University,
som er de to største universiteter i vores delstat.
Så forældre betaler mere for pasning end for universitetsuddannelse.
Hvad skal så være min motivation for at arbejde?
Børnepasning har været et problem for middelklassen
i to årtier for både venstre- og højrefløjen.
Man kan tage ud til republikanske højborge,
og også der er det vigtigste problem for mange kvinder sundhed og pasning.
Så enkelt er det.
Det burde ikke engang være et politisk emne.
Man skal bare forholde sig til Maslows behovspyramide.
Jeg er socialarbejder...
Hold da kæft. Maslows behovspyramide.
Nu bliver jeg lidt sur.
-Du har da vist en bachelorgrad. -Det har jeg nemlig.
-Sådan skal det gøres, Amy Jo. -Som barn ville jeg være socialarbejder.
I mine øjne er det ikke raketvidenskab.
Man skal bare have øje for menneskers basale behov.
Der var en periode i amerikansk historie, hvor vi oplevede forbedringer.
Produktiviteten voksede med 100% i perioden fra 1948 til omkring 1979...
ARBEJDERNES PRODUKTIVITET VS. TIMELØN
...og reallønnen steg tilsvarende.
Som følge af borgerretsbevægelsen
kom der en modreaktion fra erhvervslivet.
Det dannede grundlaget for den udbudsøkonomi, vi ser i dag.
Det er forestillingen om, at hvis bare vi investerer i selskaberne,
vil det på en eller anden måde komme alle til gavn,
så arbejderne også får bedre forhold.
-Det er tydeligvis ikke sket. -Nej.
Amy Jo, West Virginia er kendt for sin arbejderhistorie.
Minearbejdere og den slags.
Hvordan ser det ud nu for dem, du repræsenterer?
Det er forbudt at kræve fagforeningsmedlemskab.
Delstaten forsøger at indføre, at vi slet ikke må organisere os.
Det vil de ikke engang have. En af de største forhindringer er...
Det er det, jeg har oplevet. Jeg kan ikke tale på vegne af de millioner af fattige.
Men en af forhindringerne er,
at man skal vælge mellem at organisere sig og gøre sin chef sur.
Er man i den gråzone,
hvor man ikke er berettiget til madkuponer og ikke tjener nok til at klare sig,
så står man i sidste ende i det her dilemma:
"Amy Jo, vil du med i fagforeningen og gøre din chef sur,
eller vil du kunne give dine børn morgenmad?"
Så voldsomme følger har det her.
Jeg organiserer arbejderne der, hvor Tyson Foods har hjemme.
Tyson har så stor indflydelse i lokalområdet,
at arbejderne ikke engang kan følges med mig.
De kan ikke stille op til tv-interview,
for de er bange for, at de så mister deres arbejde.
-Arbejdere stiller ikke op foran kameraet? -Til tv? Nej.
Tyson har så stor magt i de hvide landdistrikter.
Sidste år under pandemien
så vi, hvor stor magt kødproducenterne har over regeringen.
Slagterierne var et hotspot for spredning af COVID-19.
De brugte millioner på lobbyarbejde for at forhindre en nedlukning.
Hvilken magt er stærk nok
til at opveje erhvervslivets indflydelse her i landet?
I mine øjne er svaret indlysende: statsmagten.
Staten arbejder på vegne af folket,
og det er dem, den skal være ansvarlig for.
Vi skal ikke frifinde finansministeriet. Under pandemien har vi set,
at finansministeriet kan mere end at inddrive skatter.
Der kunne sendes ressourcer direkte ud til befolkningen.
Ministeriet og skatteloven er USA's vigtigste finansielle værktøjer.
Lige nu er de ikke i balance med en stat, der arbejder for befolkningen
snarere end for selskaberne.
Jeg er glad for, at I ville være med til debatten her.
Jeg er ret sikker på, at vi nu har ordnet det?
Tak. Vi er tilbage om et øjeblik.
Venner, vi gjorde det!
Hej. Jeg hedder LeVar Burton.
I kender mig fra...
I kender mig.
HER ER JERES NYE UNDERVISER
Jeg har allerede undervist i én MasterClass, men jeg har mere på hjerte.
LEVAR BURTONS MASTER CLASS ULIGHED
I den nye serie skal I lære, hvorfor man ikke vil hæve mindstelønnen i USA.
Hvor er bogen fra mit lille kursus på nettet?
Der var den.
DET HELE STARTEDE MED SLAVEARBEJDE.
AF DR. VIVIAN BANKS FORORD AF: "FREDDIE" BROOKS
"Det hele startede med slavearbejde."
Men det pis behøver Kunta ikke at læse.
I USA vil man ikke hæve mindstelønnen,
fordi man er vant til gratis arbejdskraft.
Derfor skal mindstelønnen sættes op,
for hvis de kunne slippe af sted med det, ville de slet ikke betale.
Det er ikke slaveri. Det er permanent fattigdom.
Følg med i min næste serie, hvor jeg fortæller om amerikanske skønhedsidealer
ved hjælp af den helt samme bog.
Men du behøver ikke at tro på det, bare fordi jeg siger det.
Vi ses næste gang.
KAN KØBES NU FOR 290 DOLLAR
DET SVARER FOR NOGLE TIL EN UGELØN
I 2008 hørte vi: "Vi må ikke lade bilindustrien kollapse."
PRODUCENT
"De store banker og forsikringsselskaberne må ikke kollapse."
Jeg tror stadig, at der er stor opbakning til den tanke,
at selskaberne er for store til at gå konkurs.
At vi ikke må lade dem gå konkurs.
Fordi de udgør rygraden i vores økonomi, ikke?
Er det ikke stadig en falsk præmis? Det handler ikke om at lade dem gå konkurs.
Det handler om, at de ikke skal privatisere deres profit
-og socialisere deres tab. -Præcis.
CHEFTILRETTELÆGGER
Man nåede frem til, at staten bærer ansvaret for det her.
Staten formår ikke at holde styr på de her selskaber.
Ja. Kontrol er ikke løsningen.
For de er oppe imod overmagten.
Jeg vil ikke bryde ud i en sang fra Hamilton nu.
Du skal ikke filme mere. Tak.
Hold da op.
-Du opgiver aldrig håbet om en rolle. -Nu lukker de vores program.
USA'S FINANSMINISTERIUM
Tak, fordi du vil tale med os.
-Tak for... -Det er vi glade for.
Man siger, at det frie marked og kapitalismen...
FINANSMINISTER
...er den bedste metode til at skabe velstand og vækst
og den mest effektive måde at fordele velstanden blandt befolkningen på.
Så mit spørgsmål må være:
Hvornår får vi et kapitalistisk system med et frit marked her i landet?
-Vi har skam et kapitalistisk system... -Hvad?
-...her i landet. -Men ikke et frit marked?
-Staten spiller en vigtig rolle. -Ja.
Og det er helt afgørende, at staten har den rolle
for at gøre markedsøkonomien effektiv, velfungerende og retfærdig.
Når staten griber ind i vores økonomi,
gør den det til fordel for erhvervslivets interesser
i langt højere grad og langt mere markant end for lønmodtagernes interesser.
Jeg synes, at det i de seneste årtier er en rimelig betragtning,
at mange af indgrebene har styrket selskabernes magt,
og at vi har ignoreret individets behov.
Og jeg tror, at der er strukturer i den amerikanske økonomi
og fejlslagne politiske tiltag, der skulle gøre det,
-som amerikanerne, tror jeg... -Ja.
...gerne så statens politik føre til.
Du var formand for centralbankens bestyrelse.
De har til opgave at sørge for, at inflationen ikke stikker af,
og at der er stabilitet på beskæftigelsesfronten.
Beskæftigelses- og prisstabilitet er de to ansvarsområdet.
De griber ind, når erhvervspolitikken svigter.
De kan redde store selskaber.
Kan de ikke gøre det samme for lønmodtagerne?
Hør her.
Selskaberne har kun adgang til centralbanken i meget sjældne tilfælde.
Det er, når vi står over for en finanskrise,
som vi gjorde i 2008,
og da pandemien ramte.
Centralbanken har ansvaret for, at vores økonomiske system fungerer.
-Man kan ikke sige... -Men altså...
...at Centralbanken låner penge til selskaberne regelmæssigt.
-Men... -Måske er det der, kæden hopper af.
Jeg synes, at krisen i 2008 er et rigtig godt eksempel.
I stedet for at bruge en brandslange fuld af penge
til at sprøjte løs på de boliglån, der blev misligholdt
for at få dem op til overfladen igen,
så valgte man at hælde penge på spekulanterne,
så en masse mennesker mistede deres hjem.
Folk havde god grund til at være utilfredse med det, der skete.
Formålet med at gribe ind,
så de store finansvirksomheder og markederne ikke kollapsede helt,
var at undgå, at det blev umuligt at optage lån.
Hvis man havde ladet de finansvirksomheder kollapse,
havde konsekvensen for almindelige familier ikke bare været så slem,
som den var,
men decideret katastrofal.
Så havde det været noget i stil med Den Store Depression.
Jeg tror, at mange mennesker vil se sådan her på det:
"Hvis jeg mister mit hus, så er det en krise." Ikke?
"Og der er ingen, der redder mig."
Det er en vigtig grund til, at siden pandemien ramte,
har præsident Biden og hans regering været fokuseret på
at bruge finansloven og ikke centralbanken
til at hjælpe alle dem, der virkelig har brug for hjælp.
Men det amerikanske erhvervsliv får alle fordelene
ved den amerikanske stabilitet og finanspolitik,
men bærer intet af ansvaret.
Lad mig give dig et eksempel.
Walmart. De har milliarder i overskud.
Deres ansatte er en af de største grupper
blandt modtagere af sociale ydelser.
Hvorfor får de ansatte ikke del i Walmarts overskud?
I et kapitalistisk system
har selskaber ret til at fordele overskud mellem deres aktionærer.
De er ikke tvunget til noget.
-Intet i loven tvinger dem til... -Men giver vi ikke tilskud til...
Det er det luskede ved det, når vi taler om, at vi har et frit marked.
For det virker, som om
den naturlige orden er, at Walmart har milliarder i overskud
og kan fordele dem til deres aktionærer, og sådan er det bare.
Men vi ved, at vi skatteydere
hjælper deres ansatte med madkuponer.
De får altså fordelene fra vores skattepenge.
Så det er ikke et frit marked.
I mange tilfælde er det staten, der skal køre de her ordninger.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at Walmart skal gøre det direkte.
Du synes ikke, at de er ansvarlige, når de drager fordel af vores finanspolitik
og den amerikanske infrastruktur?
De drager fordel af finanspolitikken.
Men en vigtig måde at få dem til at betale på er ved at beskatte dem
og sørge for, at deres overskud giver os ressourcer til
at levere den infrastruktur.
Du foretrækker, at de stadig har milliarder i overskud,
for så længe de betaler skat,
så vi kan give deres ansatte madkuponer, så er det okay?
Vi skal også investere i deres ansatte,
så de kan få job med bedre lønninger,
og de får evner, der gør dem mere konkurrencedygtige.
Men det føles, som om systemet ikke stiller nogen krav
til dem, der sidder i erhvervslivet. Hvordan får vi det bygget ind i systemet?
Du siger en masse rigtige ting.
Vi er meget opsatte på at sørge for,
at selskaberne agerer ansvarligt
og betaler deres rimelige andel.
Så erhvervslivet...
Men vi har skåret ned på skattevæsenet. Vi gør det svært at stille dem til ansvar.
Det prøver vi at lave om igen.
Vi stiller forslag om en betragtelig forøgelse af skattevæsenets midler,
så de kan jagte skattesnyderne. Jeg vil også fortælle dig om noget andet...
-Ja. -...som er vigtigt her.
Over hele verden konkurrerer lande med hinanden
for at tiltrække selskaber ved at skære ned på selskabsskatten.
-Ja. -Alle lande har den udfordring.
Selskaberne har magten til at sige til deres regeringer:
"Sæt selskabsskatten ned, for ellers flytter vi ud af landet."
Er problemet, at selskaberne føler, at de har krammet på landet?
Vi har et system, hvor politiske bidrag er vigtige,
og hvor rige selskaber og enkeltpersoner
bruger deres magt til...
-Adgang. -...at få adgang og skaffe sig fordele.
Men der har Bidens regering et andet syn på tingene.
Vi vil sørge for, at selskaberne agerer på rimelig vis,
og at de betaler det, de skal.
Vi investerer i mennesker og i samfundet,
-så vi kan vende udviklingen. -Hvem gør modstand?
Når I tager det her op
eller prøver at ændre finanspolitikken på området,
hvorfra møder I så modstand? Hvad er forhindringen?
Hvorfor er det svært at gennemføre?
-Forhindringen er... -Lad mig få nogle navne.
-Jeg finder lige en kuglepen. -Det er...
Folk bryder sig ikke om at skulle betale mere i skat.
Og... Vi har behov for at få flere penge ind
for at finansiere de investeringer, som vores økonomi har brug for,
så den kan være produktiv, og så familierne kan trives.
Er folk, der fastholdes i fattigdom her i landet, ikke så akut et problem...
-Jo, det er det. -...at hvis centralbanken griber ind
for at undgå en nedsmeltning,
skulle permanent fattigdom så ikke være et andet akut eksempel
på en katastrofe, man burde gøre noget ved?
Vi skal hæve mindstelønnen.
Kongressen har nægtet at gå med til det.
Kongressen bliver nødt til at være med på den for at beskytte lønmodtagerne.
Der er meget, der skal...
Præsident Biden har en dagsorden, der hedder Build Back Better.
-Jeg kan ikke lide slogans. -Og det...
Jeg synes, Build Back Better er et godt slogan.
Det er flot, at der er et bogstavrim, men jeg er ikke vild med det.
Jeg kan godt lide det, fordi der ligger i det, at der er noget galt
med den måde, vores økonomi fungerer på, og det skal vi ændre.
Vi har et samfund, der i stigende grad er blevet ulige.
Der er enormt stor ulighed.
Med tiden bliver det selvforstærkende på en måde, der er meget lumsk.
Det kan vi gøre en hel masse ved.
Vi har en plan klar. Vi ved, hvad der skal gøres.
Tusind tak, minister.
-Tak for det. -Mange tak.
Jeg havde en masse klar om aktiemarkedet,
og hvordan centralbanken har pustet kurserne kunstigt op.
"Tyder det ikke på endnu en indgriben til fordel for selskaberne?"
Jeg havde planlagt det sådan, at samtalen skulle slutte med:
"Min herre, jeg giver fortabt."
"Jeg giver fortabt. De har besejret..."
Og så ville hun bare falde om...
...og forvandle sig til et lommetørklæde.
Når alt kommer til alt, sidder en lille gruppe mennesker på aktiemarkedet.
De 10% rigeste familier ejer 84% af den samlede aktiekapital.
-84% af aktiemarkedet. -Ja.
Det er så indlejret i os...
CHEFTILRETTELÆGGER
...at aktiemarkedet er økonomien.
Selv sådan en som mig, der ejer nul aktier,
kan ikke se kurserne stige uden at tænke: "Gudskelov."
-"Vi klarer den." -"Det er en god dag for os alle sammen."
Løsningen er, at bjælken med aktiekurserne på tv bliver afløst af en med folk.
På CNBC laver vi en bjælke, hvor man kan følge, hvordan folk klarer sig.
Bum!
Og så... Hør lige. Det er ikke alle mine idéer, der er guldkorn.
Hej igen!
Støt aftenens gæster. Vi følger deres arbejde i vores podcast.
Vi har en podcast,
som i mine øjne er mindst lige så fed som musik. Helt seriøst.
Podcast, musik. Hvad skal jeg høre i dag?
Hvis I spekulerer på, hvordan CNBC's skærmflade ville se ud,
hvis den afspejlede økonomiens vigtige værdier...
INVESTER I MENNESKER SOM I AKTIER
Sådan. Købekraft.
Medianindkomst. Investeringer i arbejds...
Se lige. Vanessa er steget med 1,4 procentpoint.
VANESSA SKYDER I VEJRET
SLØJ DAG FOR GARY
Hun har lige fået tilladelse til sin madbod.
Hun sælger plantebaseret cannabisgrillmad.
DEN NATIONALE MINDSTELØN ER STADIG PÅ 7,25 DOLLAR
Det er en satsning, men lad os se.
Det var alt for i aften. Se med igen næste gang. Tak.
Sådan!
SLEEPLESS IN SEATTLE SAMME TITEL - MEGET DÅRLIGERE HISTORIE
KØB: 16 TIMERS VAGT LEJ: 10 TIMERS VAGT
LØSARBEJDER
EN NY ARBEJDSKOMEDIE,
HVOR EN FLOK KOLLEGER OPFYLDER EN RIG PERSONS BEHOV!
KØB: 5,99 DOLLAR PLUS DRIKKEPENGE LEJ: 5,99 DOLLAR INGEN DRIKKEPENGE
DEN ÆGTE ARBEJDERKOMEDIETURNÉ!
DET ER DERES TREDJE JOB, SOM DE UDFØRER I WEEKENDEN.
KØB MERCHANDISE, TAK.
KØB: DET HAR DU IKKE RÅD TIL LEJ: 5,99 DOLLAR
Tekster af: Eskil Hein