"Chlamyphorus truncatus."
Sivobradec, vidiš kaj?
Dolgo že čakava, pa še vedno nič.
To ni "nič".
- To je Chlamyphorus truncatus. - Živjo, Chlamyphorus trunkaktus.
Ali rožnati mišji pasavec.
Adijo, rožnati mišji pasavec. Avto vozi proti njemu!
Umakni se!
- Za las. - Za tanek las.
Mišji pasavec je začel kopati.
Načrtujem pot prestrezanja.
Vrtalni stroj mi je zelo všeč.
Koliko gumbov. Bip, bip, bup, bup.
Bip, bup, bibip. O, številčnica.
Ne številčnice!
Skrčila sva se, da bi sledila pasavčku. Paziva, da se sredi naloge ne povečava.
Upam, da se je pasavček prepasal.
Si dojela?
Ja.
- Mišji pasavec je hiter. - Niso ravno podobni mišim.
Podobni so hrčkom s sušijem na hrbtu.
Ta suši je njihov oklep. Res so podobni hrčkom.
Vsi pasavci imajo oklep, ta pa je najmanjši med njimi.
O njih vemo malo. Težko jih vidiš, saj večinoma živijo pod zemljo.
Zakaj je bil ta na cesti?
Dobro vprašanje. Mogoče ni mogel kopati v beton ali pa je iskal hrano.
Je on, ker so samčki večji od samic?
Še eno dobro vprašanje. Ne vemo. O njih vemo zelo malo.
Skener pravi, da je samček.
Zadnje vprašanje. Kakšna je najina današnja naloga?
Ugotoviti hočeva, kaj jedo.
- To ne bo težko. - Pri teh živalcah je vse težko.
Če bova ugotovila, kaj jedo...
- Jim bova lahko pomagala? - Ja.
- Vse to je izkopal? - Ne vem.
Veliko živali koplje rove. Žuželke, žabe, zajci, sove, lisice, pingvini, deževniki.
- Je seznam dolg? - Vombati. Ja, je.
Pod našimi nogami je drug svet. Večina ljudi ne pomisli nanj.
To je del tega sveta.
Prihaja.
- In odhaja. - Ušel nama bo.
Hitro kopanje bo pomagalo.
Če se bova kopala, ga ne bova ujela.
- Ali bolj učeno: vrtanje. - Kot učeni latinski izrazi za živali.
- Kaj? - Nič. Povečujem moč vrtanja.
Skala!
- Vklopi manever umikanja! - Kaj?
Učeno povedano za: umakniva se.
Tam je!
- Še ena skala! - Umik čez tri, dve, ena!
Prehiter je. Ne vidim ga. Kako bova vedela, kaj jé?
- Mrtva točka! - Ne uporabljaj te besede!
Ne uporabljaj te besede!
- Skoraj bi ga ujela. - Skoraj bi končala kot palačinki.
- Ali liki iz risank, ki jih sploščijo... - Razumem.
Kako naj slediva urnemu pasavcu? Ali se izogneva kamnom?
- Pojdiva gor in premisliva. - Naj drugič skoraj sploščijo Sivobradca?
Kaj je ta zvok?
Sivobradec, gor!
Kaj se dogaja? Annisa.
- Živjo, Jane. Živjo, David. - Zakaj so tu delavci?
Združenje stanovalcev se hoče znebiti vrta.
Tega, čemur mi pravimo vrt.
- Kaj? - Vem.
Tudi meni ni všeč, ampak nimamo denarja za vrtnarja.
Poglejta, kakšen je.
Drevesa boste posekali?
Morajo jih posekati, če hočemo vse tlakovati.
Tlakovati? Posekati drevesa?
- Ne morejo. - Žal lahko.
Pa veverice, ptice in rakuni, ki potrebujejo drevesa?
Pa žuželke in druge živali pod zemljo?
S tlakom jih bomo ujeli pod zemljo. Namesto da vrt uničimo, ga oživimo.
Za to so potrebni čas, denar in ljudje.
Tudi meni ni všeč.
Večina zadružnikov je glasovala za tlakovanje.
Nič ne moremo.
- Žal mi je. - Nihče naju ne bo poslušal, Jane.
Prisiliva jih, da naju poslušajo.
Ne morem verjeti!
- Dober dan tudi vama. - Mami, grozna novica.
- Si kaj naredila? - Ne še.
Naša stavba bo uničila vrt.
In še vedno ne veva, kaj jedo mišji pasavci.
Je to povezano?
V naravi je vse povezano. Rožnati mišji pasavec živi pod zemljo.
Tlakovanje vrta bo škodilo žuželkam in drugim živalim pod zemljo.
- Razumem. Nekako. - Ne razumem.
Kdo bi sploh to hotel?
- Jane. - Kakšen človek bi hotel uničiti naravo?
Zakaj bi se kdo strinjal
- z uničevanjem rastlin? - Jane.
Mami, bi rada kaj povedala?
Vzdrževanje starega vrta stane.
Proračun stavbe pa je zelo omejen. Denar potrebujemo za drugo.
Naša dolžnost je skrbeti za naravo.
Naša dolžnost je tudi skrbeti za stanovalce v stavbi.
Streha pušča. Nekatera stranišča so pokvarjena.
V polovici stanovanj ogrevanje ne dela vedno.
Glasovala si, da uničijo vrt?
Glasovala sem za ogrevanje pozimi.
Vrtovi se ne morejo braniti.
Razen če so polni mesojedih rastlin.
Ampak mislim, da te pri nas ne rastejo.
Hvala, David.
Na stranišče grem.
Ljudje, ki so glasovali proti vrtu, ne sovražijo narave.
Morali so sprejeti težko odločitev.
Lahko bi povsod vzeli malo denarja ali pa se odpovedali eni reči.
- Zakaj se mi zdi, da me ne poslušaš? - Malo...
Mišji pasavec je šel lahko okoli kamnov, ker je manjši od vrtalnega stroja.
- In? - Če hočeva slediti pasavcu okoli kamnov,
morava biti manjša, kot sva.
Pa reševanje vrta?
Ne vem, kaj naj naredim. Ne še.
Če bova sledila pasavcu, bova ugotovila, kaj jé.
Mogoče bova tako pomagala živalim pod zemljo na vrtu.
Kaj ropota?
Niti sekunde več ne smeva čakati.
Okoli skale morava.
Takoj. Pripravi se. Še manjša bova kot rožnati mišji pasavec.
Pri tej velikosti laže potuješ pod zemljo.
Upam, da ga bova kmalu našla.
- Glavni motor je ugasnil. - Si hotela učeno povedati, da je crknil?
Crknil je.
Si slišal?
To srhljivo praskanje?
Ja, sem.
Misliš, da je mišji pasavec? Na gumbe bo treba pritisniti.
David, glej.
Samo mravlja je.
Zelo velika mravlja.
Eni mravlji bova kos. Kajne, Jane?
Mravlja navadno ni sama.
Mogoče sem naju preveč pomanjšal.
- Si dobro? - Mravlje so tako močne?
Majhne so, ampak zelo močne.
Dvignejo desetkrat toliko, kot tehtajo. Ko sodelujejo, pa so še močnejše.
Ja, sem občutil.
Kaj, če bi lahko rešili vrt, če bi počeli to, kar počnejo mravlje?
- Grizli delavce? - Niti ne. Pridi, pojdiva za hišo.
Živjo, te bom posadila v svojem stanovanju.
Hvala. Vem, da je veliko ljudi glasovalo proti vrtu,
- nekateri pa gotovo niso. - Jaz že ne.
- Jane in Sivobradec tudi ne. - Želim si, da bi bilo to dovolj.
- In da bi glasovi pliškov šteli. - Če bi tisti, ki so proti vrtu,
vedeli, kaj to pomeni za živali v vrtu, bi si premislili. Poglej.
"Narava lahko zmaga, če ji damo priložnost."
To je rekla Jane Goodall. Annisa, kako lahko rešimo vrt?
Ja, gotovo lahko kaj naredimo.
- Lahko poskusita s peticijo. - Vedel sem. Peticija, seveda.
- Kaj je peticija? - Zahteva po spremembi.
Več ljudi jo bo podpisalo, več veljave bo imela.
Če pridobita več kot pol podpisov stanovalcev, ki želijo rešiti vrt,
- potem... - Boš to ustavila?
- Ja, ampak ljudi ni lahko prepričati... - Vse bova prepričala.
...da si premislijo. Poleg tega bomo potrebovali take, ki bodo skrbeli za vrt.
- Za to ni denarja. - Se bova že česa domislila.
Kmalu.
- Dober dan, g. Jin. - Pogovorila bi se o vrtu.
REŠIMO VRT
Če bi vsak postoril kaj, bi lahko rešili vrt.
Ne lulaj po vrtu, Pugi.
Vse te uboge živali bi ostale ujete?
- Tudi žuželke. - Za žuželke mi ni preveč mar.
- Večinoma živali. - Če gre za živali, potem seveda.
- Nisva te prišla prosit, da zapoješ. - Podpis rabiva, da bomo rešili vrt.
In mišje pasavce.
Pomislita, pod zemljo mirno delata svoje, ko nenadoma
gradbinci začnejo kopati in ti uničijo bivališče.
"Ne! Pomagajte!"
Narava lahko zmaga, če ji damo priložnost.
- Škoda da tega nisem vedel prej. - Seveda, pomagala bova rešiti vrt.
- Rada vrtnarita? - In sta prostovoljca?
- Ja. - Ja, rad vrtnarim.
Pozdravljeni, gospa...
- Garcia. - Ga. Garcia.
Jane sem in zbiram podpise, da bi ohranili naš vrt.
Res? Imaš dovolj denarja, da ga obnoviš in vzdržuješ?
Zasadili bomo naravni vrt, ki potrebuje malo vzdrževanja.
Travo bomo pustili rasti in plevel tudi.
Imamo celo seznam prostovoljcev.
Bi podpisali peticijo, prosim?
Z veseljem.
- Bi pomagali? - Ne bi.
Moja čudovita hčer pa bi.
Stojte!
- Annisa, zbrala sva jih! - Kaj pa?
- Podpise za vrt. - Vsi bi radi ohranili vrt.
- Zanj bodo skrbeli prostovoljci. - Še en podpis potrebujeta.
Tako, zdaj imata vse.
Vrt bo ostal!
Nemogoče. Tudi g. Jin je podpisal?
Celo v odboru za vrt bo pomagal. Vsi bomo skrbeli za vrt.
- Obljubim. - Bravo, otroka.
Nikoli nisem pomislila, kaj vse živi pod zemljo.
Tudi ta bitja potrebujejo dom.
To potrebuje mišji pasavec. Dom.
Daleč od cest in stavb.
Mogoče lahko ugotoviva, kaj jé.
- Vrniva se k nalogi. - Pojdiva.
Če hočeva uiti mravljam in najti pasavca,
- morava moč usmeriti v glavni motor. - Razumem.
Moč motorjev na 75 %.
Osemdeset. Sto odstotkov. Prav.
Poženi.
- Nekaj je spredaj. - Naprej, s polno močjo.
Nazaj, s polno močjo.
- Veliko več mravelj je. - V mravljišču sva.
Nazaj!
- Za nama je še ena skala. - In pred nama jezne mravlje.
Ujeta sva.
Rožnati mišji pasavec.
Rešil naju je. Pa mravlje jé.
- Naloga je opravljena. - Veš, kako redki vidijo to?
- Skoraj tako redko kot škrate? - Mogoče ne tako redko.
Zakaj se je ustavil?
Ker je doma.
Poslušaj, David. Ni avtov, ni cest, ni stavb.
Ničesar.
Vendar je blizu svoji hrani, mravljam.
Ker veva, da ti pasavci živijo blizu vira hrane, lahko izveva več o njih.
- In jih zaščitiva. - Tako je.
Pustiva ga spati.
Nočko.
Všeč mi je, da si s sekanjem nismo izkopali jame.
Besedna igra!
- Kaj je, Jane? - Vesela sem, da smo rešili vrt.
Skrbi pa me rožnati mišji pasavec.
Kaj je rožnati mišji pasavec? Nisem še slišala zanj.
Večina ne ve zanj.
Podoben je hrčku z rožnatim sušijem na hrbtu.
Jé mravlje in koplje rove.
Ogrožen je.
Spremembe dosežemo s peticijo in pogovorom z ljudmi.
Podobno je z živalmi pod zemljo.
Če ne govorimo o njih, ne vemo, da rabijo pomoč.
Prav imaš, Annisa. Najina naloga še ni končana.
- Ne? - Vrnila se bova pomagat na vrtu.
Pridi.
- Adijo. - Adijo!
Že grem.
Veste, da narava lahko zmaga, če ji damo priložnost?
Rožnati mišji pasavec tudi.
- Je ogrožena vrsta, ki potrebuje pomoč. - Kako lahko pomagam?
Rešite pasavce!
Mami, lahko odpreš Davidu? Zamuja.
Na kaj zamuja?
- Na klic z Mariello Superina. - Kdo je to?
Strokovnjakinja za rožnate mišje pasavce. Iz Argentine. Že kliče.
Že tečem!
- Živjo, Mariella. - Živjo, Jane.
- Kje je David? - Sosedom sva povedala za rožnate pasavce.
Oprostita za zamudo. Veliko sosedov imava.
Večina še ni slišala za te pasavce. Enemu sva sledila pod zemljo.
Kakšna pustolovščina! Sta ga našla?
Ja. Srčkan je bil.
Mravljam se ni zdel, nama z Davidom pa.
- Zelo srčkan je bil. - Je bil tak?
Oja. Zakaj tako malo ljudi pozna rožnate mišje pasavce?
Pokazala vama bom. Živijo le v Argentini, pod zemljo.
Zato jih je težko najti in preučevati.
- Kako je dobil takšno ime? - Ker niso podobni mišim.
- Nimajo dolgega repka. - Mišji zato, ker so drobni.
- Rožnati pa zaradi barve oklepa. - Zakaj je rožnat?
Ker vso kri vsrkajo v telo, da jim je toplo. Ko je zelo vroče,
kri spustijo v oklep, ki postane bolj rožnat.
- Kul. - In vroče.
Si razumela?
Kako jim postane vroče?
Ko kopljejo, stojijo na zadnjih tacah,
vrh repa pa uporabijo kot peto taco.
Zato lahko stojijo in močneje kopljejo.
Osupljivo, da tak drobižek zmore kaj takega.
Tudi oklepna ploščica na zadnjici je pomembna pri kopanju.
Pokazala vama bom. Vidita?
S ploščico na zadnjici odriva pesek nazaj.
Tako čisti prostor pred sabo.
Jaz tega ne znam.
- So vam bili pasavci vedno všeč? - Prvega sem videla pri osemnajstih.
Sploh nisem vedela zanje.
Po tridesetih letih še vedno raziskujem pasavce.
- Življenje sem jim posvetila. - Ta je ogromen.
- Pasavci so super. - Tudi najbolj čudne živali
si zaslužijo, da jih preučujemo in varujemo pred škodljivimi elementi.
Kaj škodi rožnatim mišjim pasavcem?
Ljudje jih lovijo za ljubljenčke.
Škodijo jim podnebne spremembe, pa življenjski prostor izgubljajo.
Če preveč dežuje, jim poplavi rove.
- Kako lahko pomagava? - Mislita globalno, delujta lokalno.
Okoli vaju so številne drobne živali,
ki jih morda ne poznata. Pojdita ven in uživajta v naravi.
Iščita drobne živali, jih opazujta in ob tem uživajta.
Ne nosita jih domov. Divje živali niso hišni ljubljenčki.
Vse bova upoštevala.
Oja. Hočem, da živijo večno.
Hvala, da ste govorili z nama o rožnatem pasavcu.
Hvala vama. Ne pozabita, hranita jih v srcu in pustita v naravi.
- Adijo! - Adijo, Mariella!
Je to mravlja?
- Našle so naju! - Hitro, v vrtalnik!
Prevedla Lorena Dobrila