Högsta domstolens domare är väktare av stadgan
som har varit grundläggande för vårt styre
i över 200 år.
Jag skulle inte vara här idag…
…utan beslutsamma ansträngningar
av de män och kvinnor som höll drömmarna vid liv.
Personer som Susan B. Anthony,
Elizabeth Cady Stanton och Harriet Tubman.
Jag står på de modiga människornas axlar.
Tiden är inne!
Rättvisa måste skipas.
Kvinnor och män har lika värde och värdighet inför lagen.
Jag anser inte att det är en radikal åsikt
om man gör en korrekt tolkning
av klausulen om lika skydd i det 14:e tillägget.
Varje generation i USA
kommer att behöva fatta ett beslut om hur de ska se till
att infria det 14:e tillägget.
De svårvunna rättigheterna är ständigt under attack.
Reproduktiva rättigheter och kontroll
krävs för ett jämlikt medborgarskap.
Om ni frågar mig om lika skydd kontra individuell autonomi,
är mitt svar att det är båda.
Vi ska inte tillbaka.
Tillgången till abort kan komma att inskränkas i USA.
Det kan bli vår verklighet.
Det är en parodi på rättvisa.
Min kropp, mitt val!
Det skulle visa på en begränsning i det 14:e tillägget
som vi inte har räknat med.
Om staten kontrollerar kvinnan
förnekar den henne självbestämmanderätt
och total jämlikhet med män.
VARFÖR ÄR MÄNNEN SOM STYR BESATTA AV ATT KONTROLLERA KVINNOR?
Att behandlas som jämlik...
Den här kampen handlar om en mer fulländad union.
KONTROLL
Kvinnorörelsen har de senaste åren
sporrats av ett antal attacker på kvinnors jämlikhet och frihet,
på friheten att bestämma över sitt liv och jämlikhet som amerikanska medborgare.
Dessa rättigheter etablerades på 70-talet av grupper av kvinnor,
som precis som kvinnor idag, kräver jämlikhet enligt 14:e tillägget.
Tusentals trevliga kvinnor gav sig ut på gatorna
med krav på ekonomiska rättigheter och politisk makt,
som minoritetsrörelserna på 60-talet.
Vi kräver lika rättigheter.
Lika rätt till ett jobb, till respekt.
Det är inga tramsiga krav.
Vi vill ha det männen alltid haft.
Kvinnorna på 70-talet använder samma knep
som medborgarrättsrörelsen gjorde.
De kräver en utökad tillämpning av det 14:e tillägget
på ett sätt som man inte sett förut.
Men för att 70-talets kvinnor ska få jämlikhet i enlighet med tillägget,
måste de få kontroll…
...över sina liv, över sina kroppar
och över historien vi som amerikaner
berättar om kvinnans plats i samhället.
Jag har tre hästar, tre hundar och en fru.
Vill du fundera på ordningen?
Hon är det vackraste djuret jag äger.
-Äger? Jag måste gå nu. -Oj!
Jag vill inte ha en kvinnlig partner.
Det är bra om de kan utföra arbetet.
Men jag tror att det kan vara riskabelt
för en poliskvinna att jobba i radiobil med en polis.
Män och kvinnor arbetar ihop.
Det har de gjort länge.
Vi inser att det kommer att bli en kamp
att definiera jämlikhet på ett sätt som alla förstår.
Vår rörelse handlar om makt, inte om PR.
Vi utmanar den existerande maktstrukturen.
På 70-talet försöker kvinnorörelsen
hitta den bästa strategin
för att få domstolen att erkänna att konstitutionen skyddar kvinnor.
Amerikanska kvinnor kommer att se det 14:e tillägget
som en ny möjlighet till lika skydd.
Jag gjorde en studie, en ny undersökning av det 14:e tillägget
när det gäller kön.
Jag menar att man bör använda det 14:e tillägget
och prejudicerande domslut i medborgarrättsfall
till att göra det 14:e tillägget tillämpligt på diskriminering
på grund av kön.
Okej. Ni kanske inte vet vem hon är.
Hon heter Pauli Murray
och hon är en av sin tids mest framstående jurister.
Hon är en viktig person i kvinnornas rättighetsrörelse
och en pionjär inom området, men hon får sällan nåt erkännande,
så jag vill lyfta fram henne.
Barnbarn till en slav,
barnbarnsbarn till en slavägare,
en otrolig advokat.
Vilken tråd man än följer
i berättelsen om medborgarrätten från 1940-talet till 1970-talet,
så leder allt tillbaka till Pauli.
Hon växte upp i Jim Crow-lagarnas North Carolina och levde efter mottot:
"Bli inte arg, bli smart."
Hon vägrar lämna sin plats på en buss 15 år innan Rosa Parks.
När hon studerade på Howard, hittade hennes argument för det 14:e tillägget
fram till Thurgood Marshall,
som använde dem för att vinna mot skolstyrelsen.
Men Pauli Murray nöjer sig inte med jämlikhet mellan svarta och vita.
Hon anser att det 14:e tillägget kan utvidgas
till att ge kvinnor jämlikhet med män.
Hon menar att könsdiskriminering
liknar rasbaserad diskriminering.
Pauli Murrays skicklighet
leder till en sorts renässans…
JURIDIKPROFESSOR
…för det 14:e tillägget.
Befria våra systrar, befria oss!
Kvinnorörelsen kom direkt efter medborgarrättsrörelsen.
Det var en tid med social oro.
Det var dags för en förändring.
Det 14:e tillägget ska gälla för kvinnor.
Hur hamnade vi här?
Är det inte självklart att kvinnor är en del av konstitutionen?
Det visar sig att kampen började innan det 14:e tillägget ens skapades,
redan vid grundandet av vårt land.
AMERIKA GRUNDAS
Folk säger: "Konstitutionen säger si" och "Konstitutionen säger så."
Men konstitutionen säger inte mycket.
RÄTTIGHETSFÖRKLARINGEN
Konstitutionen nämner inte ens kvinnor och deras rättigheter.
Abigail Adams uppmanar sin man John Adams att minnas damerna, men det gör de inte.
Det här ska vara ett folkstyre.
Kvinnor ansågs inte vara jämlika i lagens ögon.
Man räknade inte med kvinnorna.
Det berodde inte på att de inte bad om det eller pratade för sig.
Det var inte ett dokument som skulle förbättra relationen mellan könen.
När det 14:e tillägget godkändes
så låg allt fokus
på etnisk diskriminering.
Kvinnorna hoppas att det inte bara ska förbättra afroamerikanernas villkor,
utan allas.
Även innan inbördeskriget,
innan man tänkt på det 14:e tillägget,
hade kvinnorna rört om.
Kvinnorättsrörelsen ser äktenskapet
som ett slags kvinnligt slaveri.
Man menar att kvinnor varken äger sitt arbete
eller sina kroppar.
De hoppas att dessa ojämlikheter
ska avvecklas med hjälp av det 14:e tillägget.
Om det kan skapa jämlikhet mellan svarta och vita,
varför kan det då inte skapa jämlikhet mellan kvinnor och män?
Till deras bestörtning inkluderas de inte alls.
Det 14:e tillägget hade ett visst syfte, och det var inte jämlikhet för kvinnor.
Det 14:e tillägget gav dem inga rättigheter.
Det bevarade status quo.
Det 14:e tillägget har som fokus
att rätta till orättvisorna med slaveriet, och kvinnorna hamnar utanför.
De som utformade det 14:e tillägget var inte feminister.
Det var en olycklig början
för kvinnors rättigheter när det gäller det 14:e tillägget.
Feministerna var rasande.
"Kvinnor har inte förslavats.
De har inte förnekats förstånd.
De har inte förnedrats.
Det finns inga fördomar mot dem på grund av deras kön.
De är tvärtom respekterade, hedrade och älskade…
...om de förtjänar det."
Kvinnors roll genom historien
och de viktigaste sätten de var underordnade på
styrs ofta av familjelagarna.
Under doktrinen om gift civilstånd
är de äkta makarna en juridisk enhet,
och det är maken som räknas.
Han är hennes ansikte utåt i alla situationer.
Man hade inga lagliga rättigheter alls.
Man existerade inte, kunde inte äga nåt.
Man fick inte tjänstgöra i en jury.
Man hade inte rätt till sin egen lön.
Man hade inget av det vi ser som medborgerliga rättigheter.
Det är männens sak att arbeta
och tjäna pengar.
Kvinnor är blyga.
De hör hemma i den privata sfären,
alltså i hemmet, där de tar hand om barnen.
Det var inte bara sociala tabun,
utan formella begränsningar i samhället.
En sfär för kvinnor, den privata sfären, och en för män.
Offentligheten, arbetsplatsen, marknaden.
Kvinnorna gjorde allt för att det 14:e tillägget skulle gälla för dem.
FÖRLÄGGARE/AKTIVIST
"Kvinnor har rätt att tänka och agera som individer.
Om den himmelske Fadern hade tänkt annorlunda
skulle han ha satt Eva i en bur och gett Adam nyckeln."
Myra Bradwell bor Illinois.
Hon är gift, men vill bli advokat.
Hon driver sitt fall till Högsta domstolen
och argumenterar att lagarna som hindrar kvinnor från att bli advokater
upphävdes av det 14:e tillägget.
Hon hävdar att ett av medborgarskapets privilegier
ger henne rätten att bli advokat.
TILLÄGG
Tillägget garanterar frihet för alla medborgare
och innebar att män och kvinnor skulle behandlas lika.
Högsta domstolen läser texten i det 14:e tillägget
och säger att det inte stämmer.
Domstolen sa: "Nej, staten får diskriminera mot kvinnor
eftersom kvinnor och män är naturligt olika.
Kvinnor är mer försagda."
"Mannen är eller borde vara kvinnans beskyddare och försvarare.
Den medfödda, anständiga försagdheten och det kvinnliga könets vekhet,
gör det opassande för många yrken.
Kvinnornas främsta öde och uppdrag
är att fullfölja de ädla och nådiga sysslorna som fru och mor.
Det är skaparens lag."
De har inget behov av att vara i offentligheten
som röstare, arbetare eller nånting alls.
De ska vara fruar och mödrar, och hålla sig till det.
Hela historien kollapsade i den åsikten.
Anledningarna till att vi historiskt sett
ansett att kvinnor är mindre värda eller annorlunda…
Nu används de
till att avvisa hennes försök att kräva lika rättigheter.
Om jag hade varit Myra Bradwell och fått höra att eftersom jag är kvinna
så är mitt öde bestämt.
Och mitt öde är att få barn, att vara nåns fru, ta hand om hemmet,
så hade jag blivit utom mig.
Det domstolen gör
är att skriva in en patriarkalisk världsbild
i konstitutionen.
De verkar säga: "Det här var Guds avsikt.
Det är så här det är.
Om vi ändrar på det går samhället under."
Det blir uppenbart att det 14:e tillägget inte funkar.
DET 19:E TILLÄGGET RATIFICERAS
SUFFRAGETTERNA VINNER
Den 26 augusti 1920 ratificerades det 19:e tillägget.
Det dröjde tills 1920 innan kvinnor fick rösträtt.
Det tog ett tag.
Rösträttsrörelsen fick störst effekt på det svagare könet,
då de i lagens mening blev jämställda med männen.
Kvinnorättsförespråkarna trodde att det 19:e tillägget
skulle bryta ner hindren för kvinnornas deltagande i offentligheten.
Rösträttsrörelsen förflyttade kvinnorna
från en plats i hemmet till en plats i solen.
Kvinnor får alltså rösta,
men det får inte Högsta domstolen att ompröva sin inställning
till det 14:e tillägget och till lika skydd av lagen.
Kvinnorna gick till domstol och åberopade det 19:e tillägget
för att utmana andra begränsningar,
men de blev nästan alltid avvisade av domstolarna, som sa:
"Det 19:e tillägget ger er rösträtt, men inga andra rättigheter."
Bara rösträtt.
Man vill att domstolarna ska inse att tiderna har förändrats,
och att de borde kassera patriarkatet
och anamma jämlikhet mellan könen.
Alla var gamla vita män.
De var gamla vita män som var stöpta i en viss form.
Det är sådana idéer som kvinnor ständigt kämpar emot.
Den sexistiska, misogyna grunden som är inskriven i konstitutionen.
Logiken att lagen och staten kan skydda kvinnor
används för att rättfärdiga regler som förbjuder kvinnor
att arbeta som servitriser i barer.
"Nattarbete påverkar kvinnornas fysiska tillstånd
och hotar att försämra deras speciella och naturliga funktioner.
Det utsätter dem för de faror och hot som är förenade med nattlivet."
Den används för att rättfärdiga arbetarlagstiftningen
som begränsar antalet timmar kvinnor får arbeta per vecka.
"De skadliga konsekvenserna slår hårdare mot kvinnor än män,
med tanke på deras känslighet."
Det befäster en dubbelmoral i lagen
som gör det möjligt att lagstifta om kvinnors underordnande.
Så här illa blev det mellan kvinnorna och domstolen.
Högsta domstolen har inte alltid legat på samma plats.
År 1935 letade myndigheterna efter en fastighet till sin nya hemvist,
och ni anar inte vad de gjorde för att få den.
De beslagtog National Women's Partys högkvarter.
Det finns en bild där USA:s regering
ger checken till National Woman's Partys advokat.
Hon verkar tänka:
"Jag tar pengarna.
Jag tar dem, men ni vet att ni gör fel.
Ni vet att ni gör fel."
Det kanske är passande
att Högsta domstolen är byggd på rörelsens lämningar.
"I de länder man besöker
brukar man inte kunna separera graden av framsteg från kvinnan.
I ett progressivt land är kvinnan progressiv."
Det 19:e tillägget trollar inte fram en jämställd värld.
Vi måste återvända till det 14:e tillägget, för vad…
Vilka andra alternativ finns på menyn?
Det 14:e tillägget ser fint ut med sin jämlikhetsklausul.
Det står att delstater inte kan neka folk lika skydd.
LIKA SKYDD.
Kvinnor måste förlita sig på den vaga klausulen
för att hävda att konstitutionen kräver jämlikhet mellan könen.
Det är vad 70-talets kvinnor får handskas med
när det gäller kvinnors jämlikhet.
Pauli Murray känner till historien.
Hon vet att det 14:e tillägget aldrig har funkat för kvinnor.
Men på 50-talet visste hon också hur svårt det skulle bli
att kullkasta Jim Crow-lagarna med medborgarrättsrörelsen.
Se vad hon uppnådde.
Det här är en kvinna som inte backar från en utmaning
när hon vet att hon gör det rätta.
Frågan blir hur man får domstolen att inse
att klausulen om lika skydd kan gälla kön
på samma sätt som den gäller etnicitet.
"Man kan hävda
att åtskilda skolor för svarta och vita barn
genom sin natur kan inte vara jämlika.
Det är lika orimligt och diskriminerande med uppdelning efter kön."
Analogin mellan etnicitet och kön
blir en debattpunkt.
"Jag menar inte att etnicitet och kön är identiska,
utan att de har en del jämförbara egenskaper.
Båda grupperna har liknande problem:
diskriminering på arbetsmarknaden och brist på politisk representation."
Pauli Murray menar att frågan om kön påminner mycket om den om etnicitet,
eftersom den pekar på oföränderliga egenskaper
som inte påverkar människors förmåga att bidra till samhället.
Hennes argument anammas fullt ut
av ingen mindre än Ruth Bader Ginsburg.
RBG förtjänar en bättre introduktion än jag kan ge henne.
Notorious RBG har blivit ett så populärt fenomen
att vem som än presenterar henne borde göra det med…
"Kärnan i det 14:e tillägget var att eliminera rasdiskriminering,
ADVOKAT
eftersom en persons hudfärg inte står i relation till hens förmåga.
På samma sätt är kön en synlig, oföränderlig egenskap
som inte står i relation till ens förmåga."
Ruth Bader Ginsburg var en otroligt beslutsam judisk kvinna
från Brooklyn.
Hon gick på Harvard
som en av nio kvinnor i sin klass.
När hon tar sin examen
har hon svårt att hitta en domare
som vill ge henne en chans, för domarna anställde inte kvinnor då.
Hon börjar processa fall om könsdiskriminering.
Det är tack vare hennes arbete som domstolen tittar närmare på
könsbaserade lagar.
"De flesta av männen i domstolarna
kopplade inte ihop den otrevliga sortens diskriminering
med behandlingen av kvinnor.
De ansåg verkligen att kvinnor hade fått det bästa från alla världar.
Utmaningen var att utbilda domarkåren
och få dem att inse att nåt var fel med den världen."
På 1970-talet
tog målsägarna sina mål till domstolar
som huvudsakligen bestod av män.
Ruth Bader Ginsburg sa:
"För att få de manliga domarnas sympati och uppmärksamhet
måste jag visa dem en annan person och berätta en annan historia."
Hon väljer manliga målsägare som diskriminerats på grund av kön.
År 1973, fallet Frontiero mot Richardson.
Sharon Frontiero jobbar inom militären.
Hon får inget bostadstillägg för sin make,
men det får de manliga officerarna.
Hon går till förmånskontoret och säger: "Det här är märkligt, grabbar."
De säger: "Nej, det är det inte."
Om man var gift med en manlig medlem av flygvapnet,
så fick man automatiskt förmåner.
Men om man var en man som var gift med nån inom flygvapnet,
så var man tvungen att bevisa att man var beroende av sin maka.
Här hade vi en man som utmanade en könsbaserad lag
som bryter mot bestämmelsen om lika skydd enligt det 14:e tillägget.
Och de vann.
Domare Brennan skriver domstolens yttrande.
Han börjar med historien om domsluten i könsbaserade mål.
"Kvinnornas ställning har förbättrats de senaste årtiondena.
Ändå råder det inget tvivel om
att kvinnor utsätts för diskriminering
på våra utbildningsinstitutioner, på arbetsmarknaden
och på den politiska arenan.
Vår nation har haft en lång, olycklig historia av könsdiskriminering.
Diskrimineringen av kvinnor rationaliserades som romantisk paternalism
som inte placerade dem på en piedestal, utan snarare i en bur.
Med detta i åtanke,
kan vi dra slutsatsen att uppdelningar efter kön,
precis som uppdelningar efter ras, nationalitet eller ursprung,
är tvivelaktiga."
Klausulen om lika skydd
gör det möjligt för förkämparna att resa runt i landet
och säga: "Man får inte behandla män och kvinnor olika utan anledning.
De har rätt till likabehandling."
KONTROLL
Den tolkningen förändrar lagen
på ett väldigt dramatiskt sätt.
Men den hanterar inte alla de situationer
där män och kvinnor har olika förutsättningar.
Kvinnors jämlikhet kopplas till deras förmåga att kontrollera sina egna kroppar.
Men domstolarna på den här tiden ser det inte så.
För att få reproduktiva rättigheter enligt det 14:e tillägget
behöver kvinnorna en ny juridisk strategi.
Det 14:e tillägget har åberopats om och om igen
i många mål gällande reproduktiva rättigheter.
Det gräsligaste var nog Buck mot Bell,
när staten Virginia steriliserade,
och alltså opererade, Carrie Buck.
Hon stämmer dem för att ha kränkt hennes rättigheter,
då det gjordes utan samtycke.
Högsta domstolens beslut
grundas på en seglivad, nedlåtande föreställning om
att reproduktionen är kvinnors enda syfte,
och att staten därmed har rätt att styra och kontrollera den.
Det händer samtidigt som Virginia godkänner lagen om rasintegritet.
Virginias rashygieniska institut vill
att den ska bevara det bästa av den vita rasen.
Den förbjuder vita att gifta sig med människor av andra raser.
Det handlar om rashygien.
Om man inte var en välbärgad, vit, gift fastighetsägare,
så hade man antagligen problematiska gener,
enligt den tidens rashygieniska mått,
och då skulle man inte få fortplanta sig.
Högsta domstolens berömda domare Oliver Wendell Holmes
skriver yttrandet i målet Buck mot Bell.
Han menar att staten Virginia har all rätt
att föreskriva sterilisering av svagsinta…
Det är en chockerande rå åsikt.
"Tre generationer av imbeciller räcker."
Det är jobbigt att höra.
Det kränker inte Carrie Bucks rättssäkerhet
och Högsta domstolen menar att det är tillåtet.
Det bryter inte mot det 14:e tillägget.
Varför trodde män att kvinnor måste kontrolleras och skyddas?
För att kvinnor sågs som egendom.
Egendom kan inte skydda sig. En schäslong kan inte stå emot en tjuv.
Det är en ursäkt baserad på biologi.
Män ser kvinnor som mindre och därmed svagare.
Svagsinta, känsliga kroppar…
Länge innebar arbete utanför hemmet tungt kroppsarbete.
Männen sa att de var fysiskt starkare. Slut på diskussionen.
Men på 1920-talet börjar allt förändras. Varför?
Teknologi.
Allt arbete bygger inte längre på styrka.
Männens ursäkt för dominans är borta.
En kvinna som jobbar på textilbruket är ingens egendom.
Det kan inte en schäslong göra.
Den industriella revolutionen driver på jämställdheten.
Det är bra, för nu arbetar alla och klockan bara går.
Telefoner, skrivmaskiner, datorer…
Många av de första dataingenjörerna var kvinnor.
Det viktigaste tekniska framsteget av alla
är preventivmedel.
Innan preventivmedlet kom förväntades kvinnor ha tio graviditeter.
Tio!
Jag svimmar av blotta tanken.
Kan nån hämta en schäslong, tack!
När kvinnor kan välja om och när de skaffar barn
blir vägen till jämställdhet tydligare.
I Connecticut fanns det en lag
som förbjöd användande av preventivmedel.
Den lagen hade funnits sedan slutet av 1800-talet.
Estelle Griswold blir verkställande direktör
för Planned Parenthood League i Connecticut.
Hon är energisk och redo att gå till kamp
för att upphäva lagen.
Hon öppnar en preventivmedelsklinik och gör genast sin röst hörd.
Hon delar ut flygblad.
"Vill ni ha pessar eller p-piller? Det finns här.
Vi ger råd, distribuerar och bryter mot lagen."
Hon försöker bli gripen.
Det är uppenbart att lagen inte kan verkställas.
Vi fortsätter,
kanske olagligt,
men vi fortsätter vårt utbildningsprogram.
Hon får sin vilja igenom
och målet tas upp i Högsta domstolen.
Vi menar att lagens diskriminerande natur
är en inskränkning av rätten till skydd mot intrång i privatlivet
inom äktenskapet.
Domstolen, där domare William O. Douglas skriver för majoriteten,
håller fast i logiken om äktenskaplig integritet.
"Skulle vi låta polisen söka igenom det äktenskapliga sovrummets skrymslen
efter tecken på preventivmedel?"
Visionen av storebror i det äktenskapliga sovrummet
var det som motiverade domstolen att säga att staten inte kan göra detta.
Rätten till ett privatliv föddes här.
William O. Douglas har skrivit fler böcker, rest mer
och vandrat mer än nån annan domare.
Han har gift sig fler gånger.
Hans nuvarande fru är Cathleen Heffernan.
Hon var 23 år när de gifte sig. Han var 67.
Det är Douglas fjärde äktenskap. De senaste fruarna har varit yngre.
Kongressledamöter har hållit förargade tal om det.
Douglas svarar att hans privatliv är hans ensak.
Det är föga förvånande att Douglas
intresserar sig för äktenskaplig integritet.
Han är gift för tredje gången och tror på äktenskaplig integritet.
Han vet mycket om det.
Problemet för Douglas är
att man ingenstans i konstitutionen
tar upp rätten till integritet.
Douglas funderar på det
och konstaterar att integritet måste vara en del av konstitutionen,
för annars blir de andra rättigheterna obegripliga.
Det tredje tillägget, som förbjuder inkvartering av soldater,
är ologiskt om man inte förväntar sig
att man har rätt till ett privatliv i sitt eget hem.
Högsta domstolen kopplar alltså rätten till integritet
till det 14:e tilläggets klausul om rättssäkerhet.
Det är viktigt eftersom det är det kvinnorättskämparna
har kämpat för och kommer att fortsätta kämpa för.
Den nya tolkningen av integritet kommer att tillämpas på ett nytt sätt.
Första mål är nummer 7018, Roe mot Wade.
Norma Jean McCorvey vill göra abort,
men läkaren säger att det är olagligt i Texas.
Hon vänder sig till en advokat
och stämmer Texas för brott mot rätten till privatliv,
grundat på det 14:e tillägget.
Domstolen har tidigare sagt
att om rätten till integritet ska betyda nåt,
så måste individen ha rätt till självbestämmande.
Argumentet var att en kvinna har rätt till abort
under hela graviditeten.
Högsta domstolen såg en konflikt
mellan kvinnans intressen gällande reproduktiva rättigheter
och fostrets intressen.
Fostret kan ju inte hävda sina intressen,
så staten sköter det å fostrets vägnar.
Vi begär inte att domstolen ska besluta att abort är bra.
Vi är här för att förespråka att beslutet
om huruvida en viss kvinna
ska fullfölja eller avbryta en graviditet,
är ett beslut som den personen ska fatta.
God kväll. I en vägledande dom
legaliserades aborter av Högsta domstolen.
De flesta sa att beslutet att avsluta en graviditet
tillhör kvinnan och hennes läkare, inte myndigheterna.
Tanken om frihet är viktigast.
LIV, FRIHET ELLER EGENDOM
Det är inte så att det 14:e tillägget
tydligt inkluderar rätten till abort.
Men det blir en utvecklingsprocess.
Integritetslogiken som först meddelades i Griswold
blir utvidgad.
Högsta domstolen säger: "Jag vet inte när livet börjar."
De säger att ingen kan lösa det.
Domstolen säger:
"Du får rätten till integritet i början av graviditeten.
Då har du kontrollen.
Men under den senare delen
får staten kliva in och kontrollera din kropp."
Man går från p-piller för gifta par
ända till rätten att välja om man ska göra abort eller inte.
Saker uppenbaras ett steg i taget.
Det kanske inte är uppenbart,
men det är processen när det gäller konstitutionell rätt.
Det är en enastående händelse.
Jag tror att den 22 januari 1973 kommer att bli en historisk dag.
BRÖD + ROSOR
Tillgången till preventivmedel och abort
förvandlar kvinnors liv.
Perioden efter Griswold och Roe
går fler kvinnor klart college.
Fler läser vidare på högskola och fler börjar arbeta.
RÖSTA
Kontroll över reproduktionen är avgörande
för kvinnor som deltar i nationens ekonomi som jämlika medborgare.
KONTROLL
Vi har alltså gått från att staten kontrollerar alla delar av en kvinnas liv
till att staten börjat skydda kvinnornas frihet.
Men upplevs dessa framsteg likadant av alla kvinnor?
Svarta kvinnor skulle inte protestera och marschera med de vita kvinnorna.
SUFFRAGETTERNA
Om ni marscherar med oss får ni marschera längst bak.
Suffragetterna prioriterar könsfrågan.
De tar inte lika tydlig ställning i rasfrågan
och vill inte föra samman dessa två problem.
Vi tar ert problem senare. Vi kommer dit så småningom.
Låt oss vinna först, så tar vi er sen. Ni är bara i vägen nu.
Det tar för lång tid.
Vi kommer aldrig dit om vi lyfter alla era problem.
Svarta kvinnor lever mitt i skärningspunkten, som det heter,
där frågan om kön och frågan om ras möts.
Intersektionalitet är inget nytt koncept,
men begreppet myntades av den svarta juridikforskaren Kimberlé Crenshaw.
Det är ingen slump
att många lär sig det först nu, eftersom det myntades av en svart kvinna.
Intersektionalitet kom från ett fall som jag läste om för många år sedan,
då afroamerikanska kvinnor försökte driva en stämning
gällande diskriminering på arbetsmarknaden.
Deras argument avvisades av domstolen som hörde yrkandet,
eftersom afroamerikanska män anställdes och befordrades
och vita kvinnor anställdes och befordrades.
Domstolen kunde inte bevisa rasdiskriminering
för företaget diskriminerade inte svarta män.
Och de kunde inte bevisa könsdiskriminering
eftersom företaget anlitade och befordrade vita kvinnor.
Problemet var att svarta kvinnor inte kunde hävda sin rätt
för att domstolen inte insåg
att samspelet mellan rasism och sexism
skapar en annan upplevelse för svarta kvinnor.
Det är inte bara för att förtrycket är dubbelt.
Det är att det i den skärningspunkten finns stereotyper och svårigheter
som bara svarta kvinnor möter.
När Serena eller Michelle Obama visar sin passion för det de gör,
kallas de "arga svarta kvinnor".
Folk som har två eller flera förtryckta identiteter,
som kvinnor från urbefolkningen, kvinnor från Stillahavsområdet
eller latinamerikanskor,
upplever de inte bara summan av förtrycket,
utan olika slags förtryck.
Den som har fler än två såna identiteter,
en färgad transkvinna, till exempel,
så möts de olika systemen i hennes liv
och skapar en unik form av förtryck.
Jag har personligen två problem,
två problem som är inbyggda.
Jag måste alltid tänka på,
inte teoretiskt, utan faktiskt vara engagerad
och delaktig i rasbefrielsen,
men jag måste också vara delaktig i den sexuella befrielsen.
De två möts ju i mig, som jag ofta säger.
De möts i alla individer
som är kvinnor och medlemmar i en förtryckt grupp
eller minoritetsgrupp.
Pauli Murray är symbolen för intersektionalitet.
Hon insåg att svarta kvinnor möter rasdiskriminering som svarta män
och könsdiskriminering som vita kvinnor.
Hon slogs för svarta kvinnors rättigheter i en tid då man inte såg svarta kvinnor,
och hon kämpade med sin egen könsidentitet och sexuella läggning.
Murray sökte men nekades testosteronbehandling som vuxen.
Hon frågade sig om hon var:
"Ett av naturens experiment, en flicka som borde ha varit en pojke."
Hon insåg att ras- och könsdiskriminering juridiskt sett är samma sak,
att båda bryter mot det 14:e tilläggets klausul om lika skydd.
Vi är alla mer lika än vi tror.
Vi ser dig, Pauli Murray. Vi ser dig.
SUFFRAGETTERNA
KVINNORNAS BEFRIELSERÖRELSE
Vi får en kvinnorättsrörelse som verkligen exploderar.
Där finns afroamerikanska kvinnor,
Chicana-kvinnor, asiat-amerikanska kvinnor och kvinnor ur urbefolkningen
som tillhör olika medborgarrättsorganisationer.
Alla vill lyfta fram kön
som ett viktigt inslag i den medborgarrättsliga aktivismen.
Det känns som en spännande tid.
Stereotyperna som har hållit kvinnorna i hemmet, utanför det offentliga livet…
Kvinnorna kämpar mot dem.
Man kan vara nåns fru, nåns mor, nåns älskarinna.
Man kan vara vad som helst, utom just "nån".
Vi vill ha kontroll över våra kroppar och våra öden.
Och det finns en rörelse runtom i USA
som uppstår som en andra våg av feminism.
Svarta, Raza, asiat-amerikanska och infödda kvinnor
har all anledning att motsätta sig lagarna och utplåna dem.
Vi får inte börja bråka om prioriteringar.
Vi måste kämpa för alla dessa saker, inte bara vissa av dem.
När kvinnorörelsen växer sig starkare på 70-talet,
målar man upp en bild om ett USA där alla män och kvinnor är jämlika.
Även om kvinnor har gjort vissa framsteg under det 14:e tillägget,
bekräftar man den bilden bäst genom att ratificera ett nytt tillägg
som för in jämställdhet i konstitutionen.
Problemet är att det aldrig har funnits
ett grundläggande ställningstagande för jämställdhet
inskrivet i konstitutionen.
Vi är som styvbarn till det 14:e tillägget,
så vi behöver ett eget hus.
JÄMSTÄLLDHETSTILLÄGGET
Vi hoppas att vi 50 år efter att vi vann rösträtten
kommer att markera slutet på den långa kampen för kvinnors frigörelse
med ett statligt ingripande.
Nu har vi tio miljoner kvinnor som stödjer förslaget inför kongressen.
Det är tio miljoner kvinnor som förenats via sina organisationer.
National Woman's Party lobbar för att det 26:e tillägget
ska garantera kvinnor lika rättigheter.
Det tillägget skulle göra kvinnor till människor i juridisk mening.
Vi behöver ett eget tillägg.
Vi behöver få samhället att enas igen,
som det antagligen gjorde när det 14:e tillägget antogs,
och medge att vi på felaktiga grunder har uteslutit kvinnor
från skyddet ett jämlikt medborgarskap ger.
Det sviker medborgarskapets viktigaste åtaganden
och måste rättas till.
KONGRESSEN RÖSTAR OM ERA
Nu ska vi se till att kvinnor och män
får lika delar av USA:s storhet.
Tillägget utgår från texten i det 14:e tillägget,
men skiftar fokus till kvinnors jämlikhet
och befäster att kvinnor är jämlika enligt lagen.
Det uppdaterar ramverket i det 14:e tillägget
och gör det tillämpligt på kvinnor.
Jämställdhetstillägget ratificeras av kongressen
och skickas till delstaterna. Tre fjärdedelar av dem måste godkänna det
för att man ska kunna ändra konstitutionen.
Hittills har 23 delstater
ratificerat jämställdhetstillägget.
Trettioåtta stater måste ratificera det innan det blir lag.
JA TILL ERA!
ERA rör sig över hela landet.
Kvinnor organiserar sig.
Rädsla får inte avskräcka oss nu.
Jämställdhetstillägget representerar det högsta amerikanska idealet:
erkännandet av varje individs värde.
Varje kvinna likaväl som varje man.
30 STATER RATIFICERADE, 38 KRÄVS
Jämställdhetstillägget tog två steg mot bli en del av konstitutionen idag.
Det ratificerades av Oregon och Minnesota.
Tillägget har godkänts…
Vet ni vad? Det går ganska bra.
Maine har godkänt jämställdhetstillägget.
Det blir en del av konstitutionen om sju stater till ratificerar det.
Sen kommer vi till de sista delstaterna...
...och motreaktionen.
Låt mig påminna er om vad som hände Adam
när han lät Eva övertala honom att bita i äpplet.
Vi har ett bra land och en bra delstat.
Vad är problemet? Varför måste man ändra på saker?
Jag har en 16-årig dotter här. Jag vill inte att hon blir inkallad.
När ERA får upp ångan
börjar motståndarna måla upp en annan bild av jämställdhet.
Den faller många amerikaner i smaken.
Och vad biter bäst?
Den nya bilden målas inte bara upp av män,
utan även av kvinnor.
Det är en motreaktion som till synes leds av en kvinna.
Vi behandlar inte folk lika,
och det vore orättvist att behandla dem lika.
Kampen mot jämställdhetstillägget leds
av sexbarnsmamman Phyllis Schlafly.
Phyllis Schlafly från Illinois.
Phyllis Schlafly.
Glöm det.
Jag säger elaka Phyllis.
Landets lagar har gett gifta kvinnor en underbar ställning.
Hon har laglig rätt att bli försörjd av sin man.
Schlafly verkar ha kanaliserat årtionden och århundraden
av tanken att beskydd slår jämlikhet.
Amerikanska kvinnor är historiens mest lyckosamma grupp.
När de gifter sig ska maken försörja dem enligt lag.
ERA ger oss inga rättigheter, förmåner
eller möjligheter som vi inte redan har.
Phyllis.
Hon motsatte sig jämställdhetstillägget
för det var inte det kvinnor ville ha, åtminstone inte alla.
De hade inget emot könsroller, utan var nöjda med sina liv.
Jämställdhetstillägget var mot familjen, mot barn
och mot traditionella kvinnoroller.
Brev och samtal kom mestadels
från äldre konservativa medelklasskvinnor.
Mina barn ska se upp till sin pappa.
De ska veta att han bestämmer hemma och att han kan skydda oss.
Det var därför jag gifte mig med honom.
Många menar att tillägget gör dem för jämlika.
Det vill de inte.
De vill stoppa ratificeringen i delstaterna
där man ännu inte fattat beslut om tillägget.
Jag tror att tillägget
kan leda till att kvinnor förlorar diskriminering som gynnar dem
och är tillbörlig.
Det republikanska partiet drog tillbaka stödet
i sitt partiprogram inför valet 1980.
Politikens vindar bytte riktning
och i slutänden saknades det tre delstater.
ERA KOMMER TILL KORTA
Kampen för ratificeringen av jämställdhetstillägget
tog slut igår efter tio år.
Anhängare av jämställdhetstillägget samlades mittemot Vita huset
för att sörja motgången.
En enorm seger mot otroliga odds!
Vad tror du om ERA:s framtid?
ERA har ingen framtid.
KONTROLLERAD
Konsekvensen av att ERA inte ratificerades är att vi har ett dokument
enligt vilket manliga och kvinnliga medborgare
inte måste ses som jämlika.
Kan du förklara kopplingen
mellan abortfrågan och jämställdhetstillägget?
Folk som kämpar för ERA och för aborträtten
är till 98 procent samma personer.
Jag är optimistisk. Jag tycker att USA…
...nu på 80-talet, särskilt under det senaste decenniet,
TV-PREDIKANT
upplever en moralisk och andlig pånyttfödelse.
På 80-talet börjar det se dystert ut.
Den nya högern tog makten när Ronald Reagan valdes 1980.
Det finns en kraftfull motrörelse.
Den nya högern skördar framgångar
när det gäller att avvisa rättigheter
som folk har krävt på 60- och 70-talet.
Frågan tycks samla kraft.
Hundratusen demonstranter bildar en kedja genom Washington
i tidernas största amerikanska demonstration mot abort.
Antalet inskränkningar i aborträtten har ökat de senaste 25 åren.
I en del jurisdiktioner finns en enda abortklinik kvar.
Kvinnor på landsbygden i vissa delstater har ingen klinik att vända sig till.
Många av dem som utför aborter gör inte bara det,
utan de tillhandahåller även grundläggande vård för kvinnor.
Så när en abortklinik stänger
förlorar man inte bara den tjänsten, utan även grundläggande sjukvård.
Man har också antagit lagar
som försvårar för de som tillhandahåller aborter.
Det blir dyrare för dem.
Man vill lagstifta bort dem.
STOPPA ABORTER NU
Jag har två döttrar och de är mycket medvetna om det som händer runtom dem.
De är politiskt medvetna på grund av mitt jobb.
Att försöka erbjuda lösningar och optimism är svårt just nu.
Men jag säger till dem: "Jag ska gå upp och kämpa varje dag.
Jag vet inte vad som händer i framtiden,
men jag kommer att kämpa för er och för varenda flicka i USA."
KONTROLLERAD
"Det är en del av vår historia.
Det är en sorglig del av vår historia att det 14:e tillägget,
det fantastiska tillägget som förändrade så mycket,
inte avsiktligt skrevs för att förbättra kvinnornas ställning.
Det tillät ett system där kvinnor inte fick rösta.
De fick inte bli politiker. Om de gifte sig fick de inte äga egendom.
Det finns ett skäl till att jag förordar jämställdhetstillägget.
Jag har en dotter och en dotterdotter.
Jag vet hur det såg ut förr.
Jag vill att lagstiftarna i landet och i alla delstater
ska resa sig och säga: 'Vi vet hur det såg ut förr.'
Vi vill klargöra högt och tydligt att kvinnor och män är lika inför lagen.
Jag skulle vilja se den formuleringen i den amerikanska konstitutionen."
OKONTROLLERBAR
Vi förväntar oss nog att framsteg är linjära.
Dåliga saker försvinner och ersätts.
Men som de senaste 100 åren visar oss,
kan kamper få nya ramar
och saker byter riktning.
Bakslag kommer, framsteg görs.
Det är en rörig och ständigt föränderlig situation.
För mig är kampen lika stor nu som för 100 år sedan, men den är annorlunda.
Vi måste sluta se på domstolarna
som vita riddare som ska rädda kvinnor.
Bryr man sig om reproduktiva rättigheter...
Mycket av abortlagstiftningen skrivs i delstater med begränsad aborträtt.
Jag tvingades stå inför en domare
och låta honom avgöra om jag var mogen nog att göra abort.
Min rätt till abort kontrollerades av nån annans syn på mig och min framtid.
Det var en lång, utmattande prövning,
och det är löjligt att jag slapp sånt när jag fick min dotter som 15-åring.
Varför lägger vi inte mer kraft på att få in kvinnor i delstatspolitiken?
Vi borde se till att såna här begränsande lagar
aldrig blir en del av delstatslagstiftningen.
Ja betyder ja och nej betyder nej!
Me too-rörelsen antyder att vår lagstiftning
har varit otillräcklig.
Det har aldrig varit okej att inte ha samtycke.
Me Too-rörelsen har gjort att folk vågat säga: "Det är inte okej."
Stoppa våldet, stoppa våldtäkterna!
Me too-rörelsen uppmärksammar lagens misslyckande
och kräver lösningar, men utanför juridiken.
Me too-rörelsen sker i sociala medier,
inte alls inom juridiken.
Varför kräver inte män lika rättigheter för kvinnor?
För att män också har levt i patriarkatet.
Att fråga nån: "Kan du ge mig lite av din makt?"
Det är det vi ber om och de säger: "Jag vet inte om jag vill det.
Jag vet inte om jag vill dela med dig. Vad ska du göra med den?"
Jag hoppas att jag kan försäkra och kanske lugna män
genom att lova att allas liv blir bättre när kvinnor får makt.
-Hennes kropp, hennes val! -Min kropp, mitt val!
Om ni inte kan kontrollera era kroppar innanför huden,
så kan ni inte kontrollera den utanför huden.
Då kan ni inte kontrollera era liv.
Det här är en kvinnomarsch.
Och den här kvinnomarschen representerar feminismens löften.
Det är en inkluderande och intersektionell feminism,
som uppmanar oss alla att bekämpa rasismen,
islamofobin, antisemitismen
och kvinnohatet.
Jag står framför er utan att ursäkta mig som amerikansk muslim…
…utan att ursäkta mig som palestinsk-amerikan.
Om ni vill veta om ni går åt rätt håll,
följ då icke-vita kvinnor, systrar och bröder.
Vi vet vart vi måste gå och vi vet var rättvisan finns.
När vi kämpar för rättvisa,
kämpar vi för rättvisa åt alla i alla våra samhällen.
Virginia blev idag den avgörande 38:e staten
att ratificera jämställdhetstillägget från 1972
som förbjuder diskriminering på grund av kön.
Att se kvinnor bli inkluderade i konstitutionen under min livstid
vore ett stolt ögonblick.
Vi har kämpat för ERA länge nu, i årtionden.
En del av kvinnorna som kämpat för det här är till åren nu,
och det vore vackert och inspirerande att få se deras slit bära frukt.
Och det är en gåva som vi ger till kommande generationer av kvinnor.
Att få in ERA i konstitutionen
vore ett otroligt framsteg i vår nationella historia om jämlikhet.
Det är det 14:e tilläggets naturliga utveckling.
Kvinnor ber inte om kontroll över varandra
och absolut inte kontroll över män,
utan bara kontroll över sina egna liv.
Många amerikaners motstånd mot kvinnors jämlikhet
har delvis definierats av traditionella äktenskapsroller
och tanken på att en make ska definiera en kvinnas liv åt henne.
Men vår tolkning av äktenskapet har förändrats
och förändras än.
Den utvidgade definitionen av äktenskap leder till ännu en kamp.
Den visar att det 14:e tillägget kan vara en större kraft för inkludering,
till och med kärlek.
Undertexter: Sarah Wallin Bååth