NETFLIX-DOKUMENTTISARJA
Maapallolla on miljoonia kasvi- ja eläinlajeja.
Mitä voisi elää sen ulkopuolella?
Maailmankaikkeudesta on löydetty tuhansia planeettoja -
aurinkokuntamme ulkopuolelta.
Niitä uskotaan olevan vielä triljoonia.
Jos edes murto-osassa niistä on elämää,
universumin täytyy olla elossa.
Kaikilla elollisilla olennoilla on samat tarpeet.
Saada ravintoa,
lisääntyä -
ja kehittyä.
Soveltamalla elämän lakeja Maapallolla -
koko muuhun kosmokseen,
on mahdollista kuvitella,
mitä voisi elää -
vierailla planeetoilla.
LICKIN OBSERVATORIO KALIFORNIA, YHDYSVALLAT
Astronomit kutsuvat aurinkokuntamme ulkopuolisia planeettoja eksoplaneetoiksi.
Ne ovat kaikki triljoonien kilometrien päässä Maapallosta.
On silti mahdollista havaita heikko merkki elämästä -
niiden kiertämien tähtien valosta.
Jokainen tähti lähettää värikästä valoa.
ASTROFYYSIKKO
Jos nappaamme valon teleskoopilla -
ja laitamme sen instrumenttiin, joka levittää valon sateenkaareksi,
ja tarkastelemme sateenkaarta,
voimme löytää sen tähden ilmakehän elementtien kemialliset piirteet.
Tämä on teleskoopin havaitseman kaukaisen tähden sateenkaari.
Se on noin 12 valovuoden päässä. Tähti on Tau Ceti.
Näemme tummat viivat, jotka ovat kuin vetyä tähden ilmakehässä.
Nämä kolme viivaa tässä alhaalla ovat tyypillisiä magnesiumille.
Tämä on tähden ilmakehä.
Me yritämme napata valoa, joka kulkee eksoplaneetan ilmakehän läpi.
Näin saamme tietää planeetan ilmakehän kemiallisen jäljen.
Vuonna 2012 tällainen jälki oli näkyvissä omassa aurinkokunnassamme.
Kun Venus kulki Auringon edestä,
se heijastui sitä vasten.
Hetken aikaa oli näkyvissä pieni valokehä. Venuksen ilmakehä.
Se on juuri sellaista valoa, mitä astronomit etsivät.
Jos he pystyvät analysoimaan kaukaisten eksoplaneettojen ilmakehät,
jotka heijastuvat kaukaisia tähtiä vasten,
he saattavat löytää todisteita elämästä.
Olemme miettineet tarkoin, mitä elämän merkit ovat.
Kun katsomme sitä, mitä ilmakehässä voi havaita kaukaa valovuosien päästä,
se johdattaa meidät aina samaan kaasuun.
Happeen.
50 - 70 prosenttia ilmakehämme hapesta tulee merestä.
Ne ovat Maapallon keuhkot.
Prosessi, joka ohjaa valtavien merilevien kasvua ohjaa myös metsien kasvua.
Kyseessä on fotosynteesi.
Fotosynteesissä kiinnostavinta on siinä hukkaan menevä aine.
Ilmakehään siirtyvä happi.
Uskomme, että lähes kaikki ilmakehämme happi -
syntyy Maapallon elämän fotosynteesistä.
Jos fotosynteesiä on runsaasti,
planeetta on elävä maailma.
Triljoonien maailmojen joukossa -
planeetoilla, joilla on happea, on todennäköisimmin elämää.
Kuvittele Maan kaltainen planeetta, joka yhden tähden sijasta -
kiertää kahta tähteä.
Tämä on Eden.
Kaksoistähdistä tuleva valo antaa voimaa fotosynteesille,
joka pumppaa happea ilmakehään -
ja saa elämän kukoistamaan.
Laiduntajat syövät maassa olevia sieniä,
mutta ovat jatkuvasti valppaina vaaran varalta.
Latvustoissa asuu saalistajia,
jotka ovat kehittyneet elämään puissa.
Ne odottavat oikeaa hetkeä iskeä.
Maassa laiduntaja on vahvoilla.
Se on nopeampi takaa-ajossa.
Mutta saalistajalle on kehittynyt erityinen ase.
Tällä kertaa laiduntaja pakenee.
Saalistaja säästää energiaansa.
Energia on arvokasta millä tahansa planeetalla.
Tähtivalo on sille lähes ehtymätön lähde.
Juju on muuttaa valo elämäksi.
Olemme trooppisessa sademetsässä.
Täällä on enemmän kasveja ja eläimiä kuin missään muualla Maapallolla.
KOLUMBIA
Puut ja kasvit imevät Auringon energiaa.
EVOLUUTIOBIOLOGI
Fotosynteesin avulla ne muuttavat auringonvalon glukoosienergiaksi,
eli sokeriksi.
Sen voi nähdä ja jopa maistaa.
Auringon energiaa voi maistaa.
Kasvit toimivat kuin akut,
jotka vangitsevat Auringon energian glukoosina.
Kasvinsyöjät syövät kasveja.
Lihansyöjät syövät kasvinsyöjiä.
Jokainen ruokaketjun osa -
on riippuvainen glukoosienergian siirrosta.
Tässä metsässä -
yksi eläin ei saa siitä tarpeekseen.
Kolibri.
Kolibrit voivat liikuttaa siipiään yli sata kertaa sekunnissa.
Energiankulutuksen voi tuntea vain katsomalla niitä.
Tämä aktiviteettiryöppy -
saa voimaa glukoosirikkaasta nektarista.
Tämä laite näyttää edestäpäin kukalta,
jotta kolibri tulee syömään siitä.
Siinä on yksi.
Se menee edestakaisin. Pystyt siihen.
Selvä. Nyt se juo.
Laite mittaa linnun juoman nektarin -
ja sen hengittämän hapen.
Laskemme sen nektarista saaman energian ja sen hapenkulutuksessa käyttämän energian.
Näin voimme laskea tarkkaan, paljonko energiaa lintu käyttää.
Leijuva kolibri kuluttaa happea uskomattoman nopeasti.
Kymmenen kertaa nopeammin kuin olympiasprintteri.
Mitä enemmän happea se soluihinsa saa, sitä nopeammin se polttaa glukoosia,
joka vapauttaa sen sisällä olevan energian.
Maassa 21 prosenttia ilmakehästä on happea,
joka lisää elämän monimuotoisuutta.
ILMAKEHÄN HAPPI
Edenissä on kymmenen prosenttia enemmän happea kuin Maassa.
Siksi elämä täällä voi olla monimuotoisempaa.
Energisempää.
Kilpailuhenkisempää.
Kesä on laiduntajien lisääntymiskautta.
Alituisessa saalistajien pelossa ne eivät kuluta aikaa kumppanin etsimiseen.
Sen sijaan ne tuottavat matomaista kutua.
Niiden täytyy yhtyä toisiinsa -
luodakseen alkion.
Suojellakseen itseään ne muodostavat kotilon.
Maan yläpuolella roikkuvat alkiot voivat kasvaa -
kaukana saalistajista.
Täällä Maapallolla kuoleman uhka vaikuttaa suuresti -
elämän evoluutiossa.
Saalistusta on kaikkialla.
EVOLUUTIOBIOLOGI
Ei ole elämänmuotoa, joka ei olisi vaarassa tulla syödyksi.
Minua kiinnostaa se, miten saalistus vaikuttaa lisääntymiseen.
ARIMA-LAAKSO
Ne tulevat tänne.
Tämä joki sopii täydellisesti miljoonakalojen -
ja niiden lisääntymistapojen tutkimiseen.
Aivan. -Tässä on taas uros.
Tämä on helppo asuinalue.
Miljoonakalat jakavat sen vain yhden kalalajin kanssa.
Se on kala, joka vain harvoin syö tai ahdistelee miljoonakaloja.
Ne voivat uida vapaasti pelkäämättä, että joku syö ne.
Selvä. -Noin.
Tässä on viisi äsken pyydystämäämme poikasta.
Ne näyttävät ehkä pieniltä, mutta ovat isoja vastasyntyneiksi.
Miljoonakalat täällä panostavat paljon suhteellisen pieneen määrään jälkeläisiä.
Alajuoksulla tilanne on toinen.
Selvä.
Vau.
Tämä kivi on luonnon tekemä raja, joka jakaa joen.
Sen alapuolella vaanii vaara.
Täällä miljoonakalat elävät kuin karkurit.
EVOLUUTIOBIOLOGI
Ne joutuvat koko ajan pakenemaan saalistajia.Tänne uinut miljoonakala -
olisi hetkessä mennyttä.
Miljoonakalojen ainoa puolustusmenetelmä on tuottaa paljon jälkeläisiä -
siinä toivossa, että osa selviäisi aikuisiksi asti.
Tässä on kaksi poikasta alueelta, jossa saalistajia ei ole,
ja neljä täältä, missä ne elävät saalistajien keskuudessa.
Niiden koossa on valtava ero.
Täältä kotoisin olevat ovat paljon pienempiä kuin rajan yläpuolelta tulevat.
Äideillä ei ole paljon mahdollisuuksia selvitä, tekivät ne mitä vain.
Paras strategia on tehdä useita pieniä poikasia.
Miljoonakalat ovat kehittäneet kaksi erilaista tapaa lisääntyä.
Ne tuottavat joko pari isoa jälkeläistä -
tai paljon pieniä.
Ratkaiseva tekijä on saalistajien asettama uhka.
Saaliit kuolevat nuorena, joten niiden kannattaa elää nopeasti.
Poikasten tekemiseen kannatta panostaa, muuten uhkaa sukupuutto.
Tällainen strategia pätisi mihin tahansa planeettaan,
missä yksi laji saalistaa toista.
Edenissä laiduntajat ovat kehittyneet lisääntymään nopeasti.
Ne tuottavat mahdollisimman monta jälkeläistä mahdollisimman nopeasti -
varmistaakseen lajin selviytymisen.
Mutta metsässä ne eivät ole koskaan todella turvassa.
Kesän päättyessä -
sienistä alkaa kasvaa oranssia hedelmää.
Ne houkuttelevat laiduntajia.
Hedelmän itiöt levittävät infektiota.
Nyt saalistajien hyökätessä -
sairastuneet laiduntajat eivät pakene.
Ne ovat menettäneet pelkovaistonsa.
Ne ovat helppoja aterioita.
Mutta myrkyllisiä.
Sienet ovat käyttäneet laiduntajia tartuttamaan ja tappamaan saalistajat.
ITÄ-AFRIKAN HAUTAVAJOAMA TANSANIA
Samanlaisia lajien välisiä monitahoisia suhteita on myös Maapallolla.
Mutta kaikki eivät ole niin tappavia.
Hadza-heimo on metsästäjä-keräilijöitä, jotka ansaitsevat elantonsa maasta.
Nimeni on Palango.
Miehenä työni on metsästää.
METSÄSTÄJÄ
Kannan aina mukanani jousta ja nuolta.
Turvaksi.
Pensaikkojen takia.
Niissä on paljon vaarallisia eläimiä.
Eräs runsaskalorinen ruoka on arvokkaampaa kuin mikään muu.
Hunaja.
Mutta tuoreen hunajan löytäminen on vaikeaa.
Mehiläiset siirtävät pesäänsä vuodenajasta toiseen.
Siksi hadzat kutsuvat apujoukkoja.
Hunajaoppaat ovat älykkäitä lintuja.
Ne tietävät, missä on hunajaa, ja johdattavat meidät sinne.
Ne käyttävät erityistä kutsuhuutoa.
Minä vihellän takaisin.
Jos seuraan lintua, se vie minut suoraan hunajan luo.
Hunajaopas on nimensä veroinen.
Se johti miehet suoraan apinanleipäpuussa olevalle mehiläispesälle.
Metsästäjät tarvitsevat lintua löytääkseen mehiläiset.
Ja lintu tarvitsee metsästäjiä päästäkseen käsiksi hunajaan.
Hunajaoppaat vievät meidät mehiläisten luo.
Mutta mehiläiset ovat aggressiivisia.
Linnut tarvitsevat apuamme.
Apinanleipäpuuhun kiipeäminen -
on todella vaikeaa ja vaarallista.
Eräänä päivänä putosin.
Päihdytämme mehiläiset savun avulla,
ja ajamme ne pesästä.
Riski kannattaa.
Tuoretta ja täyteläistä hunajaa.
Palango varmistaa, että lintu saa osuutensa.
Kaikki voittavat.
Monimuotoista suhdetta lajien välillä -
kutsutaan symbioosiksi.
Mitä rikkaampi ekosysteemi, sitä monimuotoisempi suhde.
Edenissä on kehittynyt tappava kolmisuuntainen symbioosi -
sienien ympärille.
Ensin laiduntajat saavat niistä ravintonsa.
Sitten ne saavat niistä tartunnan,
jolla ne myrkyttävät saalistajat.
Sienet tekevät kaiken tämän kasvattaakseen seuraavan sukupolvensa,
joka saa ravintonsa kuolleiden saalistajien ruumiista.
Maassa sienillä on keskeinen, mutta näkymätön rooli -
minkä tahansa metsän elämässä.
Kulissien takana.
ROTHIEMURCHUSIN METSÄ SKOTLANTI
Ajatellaan, että ensimmäinen monitahoinen elämä planeetallamme -
oli hyönteiset tai dinosaurukset.
EKOLOGI
Itse asiassa satoja miljoonia vuosia ennen niitä -
ensimmäiset monimutkaiset monisoluiset eliöt olivat näitä tässä.
Sieniä.
Tunnemme ainakin 140 000 lajia.
Se on todennäköisesti alle 10 prosenttia todellisesta määrästä.
Yksin tässä metsässä on varmasti jo tuhansia eri sienilajeja.
Tässä on kolme sientä.
Näitä näkee pitkin metsää.
Uskomatonta kyllä, nämä sienet ovat vain jäävuoren huippu.
Kun katsomme pinnan alapuolelle,
suurin osa sienistä on näissä pienissä rihmoissa, jotka kattavat koko maaperän.
Tätä kutsutaan sienirihmastoksi. Se yhdistää kaikki sienet alueella.
Näitä mikroskooppisen pieniä sieniä voi olla kymmeniä kilometrejä -
levinneenä kaikkialle maaperään.
Puut tarvitsevat näitä kuituja elääkseen.
Koska puu saa hiilidioksidin ilmakehästä,
se antaa sitä sienille.
Sitä vastoin sienet pääsevät käsiksi maaperän typpeen ja fosforiin,
jotka ne antavat vastineeksi hiilidioksidista. Molemmat hyötyvät.
Ehkä kaikkein ihmeellisin asia -
sienirihmastossa on se, kuinka se on yhteydessä kaikkeen.
Sienet, jotka ovat yhteydessä tämän puun juuriin,
ovat yhteydessä myös tuon puun juuriin.
Ja tuon tuolla.
Ja niillä on myös yhteys lähimpiinsä.
Kaikki saman sienirihmaston kautta, joka kulkee puusta puuhun.
Sienirihmasto on kuin johtojen ja solmujen virtapiiri,
jonka kautta kulkee informaatiota.
Sen avulla -
sienet voivat ylläpitää metsää.
Jos tuolla on yksi puu, joka tekee kuolemaa,
rihmasto saattaa siirtää enemmän ravinteita sille,
jotta puu voisi paremmin, ja sitä myötä koko systeemi.
Samalla periaatteella, jos jossain kohtaa rihmastoa on häiriöitä,
systeemi poistaa ravinteet, jolloin häiriön vaikutus minimisoituu.
Tällainen ekosysteemin näkymätön toiminta -
pitää koko systeemin toiminnassa terveellä tavalla.
Tämä järjestelmä tunnetaan Wood Wide Webinä.
Se kuulostaa vitsiltä,
mutta sen toiminta ei poikkea paljonkaan Internetin toiminnasta,
koska se pitää kaikki elämänmuodot yhteydessä koko metsään.
Tämä prosessi toistuu kaikkialla planeetalla kaikissa ekosysteemeissä.
Jos löydämme kukoistavan ekosysteemin joltain vieraalta planeetalta,
sitä tukee varmasti jokin tämän valtavan sienirihmaston kaltainen järjestelmä.
Elämä Edenin metsissä on kompromissi -
sienten, laiduntajien ja saalistajien välillä.
Mutta asiaan vaikuttavat myös suuremmat, taivaalliset voimat.
Edenin vuodenajat ovat voimakkaampia kuin Maassa.
Valon ja lämmön vaihtelut ovat suurempia sen kaksoistähtien takia.
Talven lähestyessä -
jäljellä olevat saalistajat muuttavat -
valon perässä.
Jäljellä olevat laiduntajat kuolevat.
Sama tapahtuu joka talvi.
Pimeässä metsässä ei kasva mitään.
Paitsi alkiot koteloissaan.
Juuri kun vuodenaika alkaa muuttua,
laiduntajat kuoriutuvat.
Ne saavat sysäyksen siihen kaksoistähtien paluusta.
Maassa elämä tekee samalla tavalla.
Se käyttää vuodenaikoja kellonaan.
On keskikesä.
Vuoden pisin päivä.
YELLOW BREECHES -JOKI
Täällä on paljon perhokalastajia tähän vuodenaikaan. Kalat nappaavat.
Joessa on runsaasti ruokaa.
BIOLOGI
Sitä ravintoa ovat nämä päivänkorennon toukat.
Ajattelemme, että päivänkorennot lentävät ympärillämme maan pinnalla.
Mutta ne elävät suuren osan elämästään joen pohjalla kehittyen ja kasvaen.
Kehitys kulminoituu tähän vuodenaikaan, jolloin ne tulevat esiin.
Yellow Breeches -joki -
yhtyy Susquehanna-jokeen.
Näissä vesissä -
miljoonat päivänkorennot ovat valmiita lähtemään liikkeelle.
Ne tulevat esiin auringon laskiessa.
Massoittain.
Täällä on kamalasti hyönteisiä, jotka ilmestyivät kuin tyhjästä.
Tuntuu melkein avaruusolioiden hyökkäykseltä.
Päivänkorennot elävät korkeintaan kaksi päivää.
Siinä ajassa niiden on löydettävä kumppani siirtääkseen geenejään eteenpäin.
Niillä on yksi mahdollisuus. Jos se menee ohi, päivänkorennon peli on pelattu.
Pariteltuaan -
naaraat palaavat joelle laskemaan munansa.
Sitten ne kuolevat.
Jokainen näistä valkoisista pisteistä on päivänkorento, joka on muninut munansa.
Niitä kelluu täällä tuhansia, ellei satoja tuhansia.
Ne panivat alulle seuraavan sukupolven,
joka tekee tämän saman ensi vuonna tässä täsmälleen ajoitetussa tapahtumassa.
Vuodenaikojen rytmin määrää aina se,
kuinka planeetta on kallistunut tähteänsä kohti.
Maa on kallistunut 23,5 asteen kulmassa.
Edenissä kulma on 40 astetta.
Näin valoa levittyy laajemmalle alueelle planeetan pinnalla.
Enemmän valoa tarkoittaa enemmän elämää.
On kevät, ja ruokaa riittää.
Mutta uusien laiduntajien täytyy kasvaa mahdollisimman nopeasti,
ennen kuin saalistajat palaavat,
ja elämän kiertokulku toistuu.
Ihmeellisiä olentoja,
jotka saavat ravinnon glukoosista,
voiman hapesta,
ja joita tähtien valo ravitsee.
Se, mikä on totta Edenissä, voi olla totta kaikkialla maailmankaikkeudessa.
Että kaikki elämä on riippuvaista energiavirrasta.
Miten elämä mukautuisi erilaisessa maailmassa?
Älyllisten olentojen asuttamassa.
Ne ovat tarpeeksi älykkäitä tehdäkseen uuden kodin -
tähtien keskuuteen.
Tekstitys: Merja Pohjola