NETFLIX-SARJA
Miten, mitä, missä, miksi?
Pii Pihlaja, tutkija
Hän löytää vastauksia
Täällä alla Ja tuolla
Tiede on kaikkialla
Antti Lehti, arkkitehti
Roosa Ruuti, insinööri
Hommaa riittää Ja voit auttaa
Mysteeri, arvoitus, tehtävä, haaste Oi ihmeitä! Hypoteesit testiin
Tiede on parasta! Pii Pihlaja, tutkija
Hän löytää vastauksia
Moniin kysymyksiin Hän tekee hypoteesin
Arvoituksia ratkaisee Pii Pihlaja, tutkija
Musikantit.
6, 7, 8.
Tämä riittää yleisölle. Hyvin suunniteltu, Antti.
Nyt odotamme Roosan suurta sisääntuloa. -Olen täällä!
Onko kaikki valmista? Koska yleisö tulee?
Yleensä minä kyselen.
Anteeksi. Olen ottanut pianotunteja isotäti Ruusalta. Olen tosi hyvä.
En malta odottaa ensimmäistä lauantain olohuonekonserttia!
Olen innoissani.
Minäkin. Mutta lähinnä hermostunut.
Kaikki on valmista. Tuolit, liput, ohjelmat ja soittimet.
Musiikkidekantterit! Musiikki kohtaa tieteen.
Rumputäräyttimeni. Eikö ole kaunis?
Kuin rummuista tehty pilvenpiirtäjä. Olen rumpuarkkitehti.
Minusta suunnittelu on tärkeämpää kuin äänen kovuus.
Hei! -Huomenta.
Hieno piano, herra ja rouva P.
Sen pitäisi soittaa hyvä, eloisa C.
Niin isotäti Ruusa puhuu musiikista. -Kiva nähdä tuo käytössä.
Muistatko, kun lauloit minulle?
Teen yhä niin, kulta
Konsertista tuli mieleen, että kaivan esiin vanhan bassoni jammailua varten.
Hienoa! Minulle mansikkahilloleipä. -Jammailu on soittamista.
Kun musiikkia keksitään saman tien.
Tuo on sekä mahtavaa että pettymys.
Haen sinulle hilloa. -Hienoa. Kiitos, herra Pihlaja.
Tunti aikaa, kaikki! -Onko veljesi muuttunut herätyskelloksi?
Hän lupasi olla näyttämömestarimme.
Kunhan saan avata show'n taikuudella.
Vedän kanin tästä hatusta.
Tunti.
Toivottavasti olen harjoitellut tarpeeksi. -Tunti on ikuisuus.
Harjoitellaan odottaessamme. -Puran hermojani.
En tiedä, miten. Äiti sanoo niin. -Tarvitsemme esiintymisjärjestyksen.
Järjestäjä? Emme ole koulussa! -Ei. Päätämme esiintymisvuorot.
Voimme soittaa yhtaikaa. -Yleisö ei näe omia kykyjämme.
Antti, sinä ensin.
Rumputäräyttimesi herättää yleisön.
Kaikki ovat jo hereillä.
Eihän soiton pidä olla kovaa?
Ehkä voin vain leveillä sillä. -Sitten Pii soittaa dekanttereilla.
DJ Dekantteri laboratoriossa.
Sitten soitan minä.
Olen harjoitellut viikkoja. Olen tosi hyvä.
Kun soitan, sormeni vain tanssivat koskettimilla.
Kuin salitanssia pianon päällä.
Näin.
Mihin lahjakkuuteni katosi?
Ruusa-täti pettyy. -Tiedätkö, mikä auttaa? Tiede!
Ratkaistaan ongelma tieteen avulla.
Tieteellinen tutkimus!
Havainnon jälkeen
Aloitamme kysymyksellä
Tutkimme -Teemme hypoteesin
Testaamme kokeilla
Mitä saamme selville?
Sitten johtopäätös
Kirjoitamme sen muistiin Ja jaamme tulokset
Se on tieteellinen tutkimus!
Ensin tarvitsemme… -Hipposissimissin.
Hypoteesiin. Kuvittelemme selityksen.
Hypoteesini on sammakot.
Sammakot? -Jatka?
Kuulostin hassulta kipeänä. Äiti syytti sammakkoa kurkussa.
Ehkä niitä on päässyt pianon sisään.
Testataan hypoteesi ja katsotaan.
Ei sammakoita.
Pölyä vain.
Tai ilkeän keijun tomua?
Ehkä musiikkia vihaava keiju -
yrittää estää esityksen levittämällä pahaa keijutomuaan kaikkialle.
Mielenkiintoinen teoria. Testataan se.
Noin. Ei enää pölyä. Soita jotain, Roosa.
Ehkä kyse ei ollut keijutomusta. Olin niin varma.
Ehkä syynä ovat sormeni. En ole notkistanut niitä.
Et ole lämmitellyt sormiasi.
Joten niitä pitää treenata!
Sormeni ovat nyt huippukunnossa.
Yritimme kaikkea. Kunpa vain näkisimme, mikä on vialla.
Tehkää esitys ilman minua.
Älä nyt, Roosa. Ei luovuteta! Ollaan luovia!
Huojuva hyytelötorni tulee.
Miksi hyytelötorni huojuu?
Tärkeämpi kysymys on, mikä tuo koveneva ääni on?
Yksisarvissaurus!
Suojautukaa!
Ei se ole yksisarvissaurus. Isäsi lämmittelee bassoa autotallissa.
Saako isäsi basson kuulostamaan yksisarvissaurukselta? Siistiä!
Ehkä isän basson ääni sai hyytelötornin huojumaan.
Tämä on nähtävä.
Hei, lapset. -Hei.
Isän basson ääni saa hyytelötornin huojumaan.
Luin tästä ja tein muistiinpanoja Suureen keksintökirjaani.
Tulkaa.
Minne menette? Tästä on aikaa, mutten kai niin huono ollut.
Ladataan labra.
Muistiinpanoni.
Ääni työntää pieniä ilmamolekyylejä ja muuttaa ne ääniaalloiksi.
Hieno temppu.
Emme näe aaltoja. Ne ovat niin pieniä.
Isän basso on niin äänekäs, että ääniaallot saivat hyytelön tutisemaan.
Näin!
Harmi, ettemme näe Roosan soiton ääntä.
Sitten tietäisimme, miksi se on niin huonoa.
Anteeksi. -Se oli vain totuus.
Antti, olet nero!
Olenko? -Usko pois.
Tarkoitan, että olen minä!
Miksi?
Koska pystymme näkemään Roosan musiikin oskilloskoopilla.
Tietysti! Oksennuskooppi!
Siis oselotti… Ei, ei se ollut se.
Oskilloskooppi. Se näyttää äänet viivoina monitorissa.
Suunnittelen yksinkertaisen sellaisen. -Voimme tehdä sen… Katsotaanpa.
Älypuhelimella, TV:llä, sateenvarjolla… Ja kolmella karamellilla.
Mihin karkkeja tarvitaan? -Suuhuni.
Ryhdytään töihin.
Hienoa työtä. Pannaan oskilloskooppi hommiin.
Selvä, Roosa. Valmis, kun sinä olet. -Kymmenen minuuttia.
Miten tämä tuonne joutui? -Kiirettä.
Oskilloskooppi toimii.
Mutta pitäisikö musiikin näyttää tuolta?
Viiva keikkuu oudosti.
Isä, soita jotain vänkää.
Teillä kävi tuuri. "Vänkä" on toinen nimeni.
Tuo näyttää musikaalisemmalta.
Eli se on vireessä.
Linjat kulkevat kaavan mukaan. Siitä sen näkee.
Siistiä!
Nyt sinä, Roosa.
Äänet näyttävät erilaisilta.
Herra Pihlajan musiikki on sileää. Pianomusiikin viivat ovat kierossa.
Tasaiset viivat tarkoittavat, että basso on vireessä. Eli -
pianosi ei ole vireessä.
Siltä se näyttää ja kuulostaa. -Hyvä! Syy ei ole lahjakkuudessani.
Korjaamme tämän. Kiristämme kieliä juuri sopivasti,
kunnes piano on vireessä. Soita C.
Kunnossa. Soita jotain.
Jee! -Olen palannut!
Yleisö on täällä. Nolla minuuttia aikaa.
Esitys alkaa!
Siistiä!
Jep.
Hienoa!
Hyvät naiset ja herrat, viime hetken muutos.
Emme soita sooloja, vaan ryhmänä.
Siten ratkaisimme ongelmankin. Ja toimimme parhaiten yhdessä.
Aika hakea paahtoleipä. -Miksi?
On aika jammailla!
Muttei liian kovaa.
Hei! Hienoa! -Jee!
Okei! -Jee!
Minulla on idea. Tavataan toinen tutkija. Tule!
Hei, olen Susan Miziker. -Tohtori Avila. Olemme audiologeja.
Kerromme siitä, miten korva toimii ja miten kuulemme ääniaallot.
Hoidamme ihmisten kuulo-ongelmia.
Mittaamme heidän kuulonsa. Kuulevatko he kuiskauksia…
Hei. Mitä kuuluu?
Tai kovia ääniä!
Kun puhun, ääni matkaa…
Korvaani. -Tuonne.
Korva johtaa äänen tärykalvoon.
Tärykalvo värähtelee ääniaallosta.
Tärykalvon takana olevat pienet luut -
lähettävät värinän sisäkorvaan.
Siellä on simpukka.
Simpukka on erityinen,
koska se muuttaa äänen värähtelyt aivoon lähteviksi signaaleiksi.
Näin aivot tietävät, mitä kuulemme.
Hauska tietää!
Vaikku on hyväksi.
Se suojaa pölyhiukkasilta, bakteereilta ja sieni-infektioilta.
Se estää hyönteisten menon korvaan. -Ällöä!
Eikö ollut siistiä? Tiede on parasta!
Sadepäivä.
Pari väriä vielä, ja yksisarvismaalaus on valmis.
Yksisarviset rakastavat värikkyyttä!
Tanssilahtia on kohta valmis. -Juhlahatut kimaltelevat.
Hups.
Mussu, kuulut nyt glitteraattiin.
Sitä juuttui sormeeni.
Miksei kimalle irtoa sormesta?
Tämä kuuluu Miksi-kansioon. -Hyvä kysymys.
Miksi takapihallemme on pudonnut sateenkaari?
Juhlimme -
galaksienvälistä yksisarvispäivää!
En ole kuullutkaan. Tarvitaanko kaikki sateenkaaren värit?
Värit ovat yksisarvispäivän sääntö numero yksi.
Konfetti on Roosan sääntö numero yksi.
Yksisarvispäivän toinen sääntö on pitää piknikki.
Kolmas sääntö: on tanssittava yksisarvistanssi.
Yksisarvisrynnistys!
Hei! -Hups.
Aika hauskaa.
Tule mukaan.
Niin. Yksisarviset rakastavat ihmisiä.
Mitä enemmän, sen hauskempaa.
Ehkä. Harjoittelen tennistä, ennen kuin sataa.
Järkevää. Ei kannata jäädä…
Sateeseen?
Katsokaa pilviä!
Kaikki pilvet eivät ole sadepilviä, eihän?
Aivan. Mutta nuo ovat. -Mistä tiedät?
Koska nuo ovat nimbostratuspilviä.
Nimbomitä?
Nimbostratus. Ne ovat alhaalla, harmaita ja kaikkialla.
Kun niitä ilmaantuu, tulee paljon…
Sadetta! Pian! Pakatkaa kamat!
Kaikki on yhä kunnossa juhliin. -Mihin juhliin? Siellä sataa.
Miksi ei? Harvinainen fakta yksisarvisista.
Ne pitävät sateesta!
Minä ainakin.
Sade on ihanaa.
Ilmankosteus luo pilviä,
jotka muuttuvat sateeksi. Uskomatonta.
Mutta kamamme kastuvat. Ja me.
Ehkä voimme pitää juhlat sateessa kastumatta.
Aivoriihi!
Sadepäivän aivoriihi!
Aivoriihi
Joka idea lasketaan Huonoja ei olekaan
Aivoriihi
Ystävät koolle Selvitetään syyt
Aivoriihi
Mielikuvituksemme avulla Luomme uutta
Kun olemme aivoriihessä
Hei!
Jos teemme laitteen, joka vie sateen pois?
Hienoa!
Mutta rakentaminen voi kestää,
ja yksisarvispäivä on jo ohitse. -Sitten homma olisi turha.
Tarvitsemme muuta.
Tehdään teltta sateenvarjoista.
Entä sateenvarjojen väliset aukot?
Liian reikäistä.
Voimme tehdä ison sateenvarjoteltan.
Vähemmän reikäisen, niin sade ei kastele.
Mutta sade voi puhaltaa sivuilta.
Niinpä. -Totta.
On rakennettava suoja.
Kuten vaja? -Niin!
Se toimii! Aloitan heti.
Odota, Roosa!
Emme voi rakentaa vielä. Se pitää suunnitella ensin.
Ensin pitää ajatella asiaa ja piirtää suunnitelma.
Olet oikeassa. Olin vähän liian innostunut.
Siksi pidämme sinusta.
Ehkä nelikulmainen. Siellä mahtuu tanssimaan.
Ja kalteva katto. Näyttää ihanalta!
Miltä näyttää?
Ihana! -Upea!
Voinko rakentaa sen nyt?
Joo! -Jep.
Jee!
Ensin sadeasut ylle.
Uskomatonta. -Sadevaja on valmis.
Pidän siitä! Testataan se.
Tanssilattia märälle maalle. -Ja piknikpeitto.
Voimme pitää piknikin.
Hienoa! Testataan seinät, jotta ne kestävät…
Yksisarvistanssin.
Seinät pettävät.
Nopeasti pois alta! Hypähdelkää, yksisarviset!
Hui! -Voi veljet.
Huonoja uutisia. Uusiksi meni. -Hyvät uutiset?
Lätäköt!
Tiedän, mitä tarvitsemme uuteen vajaan!
Palkkien pitää olla X:n muotoiset. Noin.
Ne ovat poikkipalkkeja. Ne tukevat seiniä. Opin sen, kun rakensimme nukkekotini.
Jee! -Hienoa!
Nyt tässä on poikkipalkit ja litteä katto. -Hieno design.
Niin on. Testataan.
Ensin eväsretki.
Hyvä. Tilava ja kuiva.
Seuraavaksi yksisarvisrynnistys.
Jee!
Seinät eivät pettäneet.
Katto putoaa.
En voi liikkua!
Antti!
Höh! Luulin, että se toimisi.
Niin minäkin. -Kuivatellaan ja mietitään.
Teimme kaksi vajaa. Kumpikaan ei toiminut.
Jos emme korjaa asiaa, missaamme yksisarvispäivän.
Olemme tutkijoita.
Niin. -Niin.
Luovuttavatko tutkijat? -Ei.
Me olemme luovia!
Luovia! Jee!
En tiedä, olenko minä. -Olet.
Katsotaan, mikä meni vikaan. Korjataan se.
Nyt olemme samalla aaltopituudella.
Ladataan labra! -Upeaa!
Jep.
Loimme vajat uudestaan. Katsotaan niitä.
Vajastani kaatuivat seinät.
Ja minun vajassani romahti katto.
Mikseivät Roosan seinät kaatuneet?
Koska käytin poikkipalkkeja. Miksi katto romahti?
Roosan katto oli litteä,
joten sade kerääntyi sen päälle, muuttui painavaksi ja romahti.
Kalteva katto ei ollut vain näyttävä. Vesi valui siitä pois.
Taisin ratkaista arvoituksen.
Molemmissa vajoissa osa toimi, osa ei.
Teemme vajan, jossa on Roosan vahvat seinät -
ja Antin katto, jolta sade valuu pois.
Tykkään!
Samoin. Pidetään kiirettä, niin ehdimme nauttimaan -
yksisarvispäivästä!
Jee! -Tehdään se.
Loistoroistoa!
Kyllä! -Testataan tätä.
Täydellinen eväsretkelle.
Nyt on totuuden hetki.
Yksisarvisrynnistys!
Seinät eivät kaadu.
Katto pysyy paikoillaan!
Pannaan juhlat pystyyn.
Voi ei, Roosa. Sade tahrasi maalauksesi.
Se on nyt parempi. Yksisarviset pitävät värisekoituksista.
Se on taianomaisempaa. -Hei, mahtava vaja.
Tuletko sisään, Alvar?
Toki. -Tarvitset juhlahatun.
Yksi sinullekin, Mussu!
Pii, voisitko ojentaa sateenkaarisäihkeen?
Tämä ovat herkullista. On kai satokausi.
Voisin juoda vähän… kuplivaa sateenkaarimehua!
Kupliva sateenkaarimehu virkistää.
Mussukin tahtoo.
Nyt taitaa olla aika -
tanssia yksisarvisrynnistystä!
Minulla on idea. Tavataan toinen tutkija. Tule!
Hei, olen Eletrice Harris, arkkitehti.
Tänään näytän suunnittelemani talon.
Mennään!
Jokainen rakennus, johon kävelet, on arkkitehdin suunnittelema.
Se voi olla sairaala, koulu, kirjasto tai oma kotisi.
Teemme kaikille rakennuksille ensin suunnitelmat.
Niitä kutsutaan piirustuksiksi.
Piirustuksissa näkyy seinät, ikkunat ja ovet.
Panemme niihin myös vessan.
Myös rakennuksilla on ihmisten tapaan luuranko.
Se on meidän runkomme.
Yksi tärkeimmistä asioista talon rakentamisessa on elementtien valinta.
Jotta se kestää sadetta ja myrskyjä.
Kaksi tärkeää osaa kestävässä rakennuksessa -
ovat vaakasuorat poikittaispalkit -
ja pystysuorat pylväät.
Ovi näyttää tältä suunnitelmissa. Tältä se näyttää kehystettynä.
Tämä on oviaukon poikkipalkki ja nämä pylväät.
Tämä on valmis ovi.
Voit kuvitella, että ylhäällä on poikkipalkki -
ja pylväät sivuilla.
Hauska tietää!
Arkkitehtuuri oli osa olympialaisia. Piti suunnitella urheiluun liittyvä rakennus.
Eikö ollut siistiä! Tiede on parasta!
Tekstitys: Merja Pohjola