On öö.
Varje täis maailm, mis peidab endas enam kui pooli meie planeedi loomi.
Siiani on kaamerad meile nende elu vaid põgusalt näidanud.
Kuid uudse tehnoloogia abil
näeme ööd nüüd päevselgelt.
Kaameratega, mis on inimese silmast sada korda tundlikumad...
saame öö ilu nüüd jäädvustada...
värvilisena.
Tundmatud maastikud.
Kummalised olendid, kelle pimedus ellu äratab.
Seninägematud käitumismustrid.
Nüüd saame jälgida loomade elu
maailma viimases tõelises metsiku looduse kantsis.
Öös.
Indoneesia troopilistele saartele saabub õhtu.
JUTUSTAB
Ja lainete all on peidus...
meie planeedil ainulaadsed puutumatul kujul säilinud veealused maailmad.
Korallrahud...
meie merede elurikkuse varamud.
Need katavad alla ühe protsendi maailmamere põhjast...
kuid neist sõltub enam kui kolmandik elust meie ookeanides.
Korallrahu on tegus merealune linn.
Igasuguse suuruse ja kujuga olendid on ametis toitumisega.
Muhkpead, korallrahu buldooserid,
mugivad koralle linnunokka meenutavate moodustistega.
Bissad einestavad aga pehmemate käsnadega,
mis kasvavad kõvade korallide all.
Leidlik otsija võib toitu leida ka kõige ebatõenäolisematest paikadest.
Tillukesed sanitarkalad pakuvad intiimset teenust...
näkitsedes toitu, mis nende naabritele suhu kinni on jäänud.
Õhtu on korallrahu tipptund.
Elanikud võtavad valgusest viimast, kuni seda veel jätkub.
Kuid see tegus maailm...
muutub kohe.
Sest korallrahudel on veel teinegi külg...
mis ilmub nähtavale alles pärast päikese loojumist.
Tänu uusimale filmimistehnoloogiale...
saame me sellesse varjatud kuningriiki piiluda...
ja olla tunnistajateks maailma korallrahude öisele draamale.
Pimeduse saabudes kogunevad väiksemad kalad enda kaitsmiseks parvedesse.
Öö algus on korallrahul kõige ohtlikum aeg.
Vilekala.
Meetripikkune ja varustatud vintpüssi meenutava koonuga.
Korallrahu öine täpsuslaskur.
Suurte valgustundlike silmadega...
võtavad nad sihikule kalaparve...
ja ründavad surmava täpsusega.
Nad vangistavad ohvrid süstalt meenutavasse suusse.
Ja nopivad kalu ükshaaval.
Ning kui nad preemia alla neelavad, jääb saagist alles...
vaid käputäis soomuseid.
Kuid vilekalad ei ole ainsad jahimehed, kes pimeduses varitsevad.
Korallrahu elanikud peidavad end sügavates pragudes ja lõhedes...
sest nüüd tulevad välja suuremad ja ohtlikumad kiskjad.
Ja igaüks neist peab öisel korallrahul jahti omal viisil.
See riffhai kugistab alla kalad, kes on liiga kauaks korallrahu kohale jäänud.
Ja ta ei ole üksinda.
Rihmsabarai, iga väikse kala õudusunenägu.
Tema ohvrite jaoks on öö peaaegu kottpime.
Nad ei näe teda lähenemas.
Meie kaamerad näitavad...
kuidas ta korallrahul varitseb.
Ta kasutab elektroretseptoreid...
mitte silmanägemist, et tajuda korallide vahel peidus olevate kalade liikumist.
Või liiva sisse kaevunud krabisid.
Kuni kahe meetri laiused "tiivad" vangistavad ohvrid merepõhjale.
Liiva minema uhtudes paljastab rai ohvri.
Tolmuimejat meenutav suu...
kugistab ta alla.
Kui ümbruses on nii palju kiskjaid...
on parem varju hoida.
Kuid ohtudest hoolimata...
on üks värviline väike kala korallrahu kaitsvast rüpest lahkuda otsustanud.
Mandariin-paabulüürakala.
Ja see isane...
otsib armastust.
Täna öösel loodab ta paarituda kuni kaheksa emasega. Vähem kui tunniga.
Nende leidmiseks peab ta aga äärmiselt ettevaatlikult liikuma.
Läbi pimeduse silmab ta...
emast...
kes tillukeste krevetilaadsete aerjalalistega maiustab.
Kuid see emane on armukesi valides sama pirtsakas...
kui süüeski.
Emase võlumiseks ajab isane nüüd uimed laiali...
et muuta ennast võimalikult suureks ja vastupandamatuks.
Emasele see meeldib.
Paaritumine nõuab aga veelgi julgemat käiku.
Nad peavad pimeduse enda kasuks tööle panema.
Korallide vahel on peidus kalad, kes marjaterad ära sööksid.
Värske paarike tõuseb korallrahu kohale...
et silmipimestava võrgutustantsu käigus kudeda.
Öine demonstratsioonesinemine on läbi...
ja paarike naaseb kaitsvate korallide vahele.
Kuid mitte kauaks.
Üles tuleb leida veel kuni seitse emast.
See naistekütt suundub vapralt pimedusse
järgmist tantsupartnerit otsima.
Öö jätkudes...
käivitab pimedus ühe hämmastavama varjatud loodusime.
Sündmuse, mille tulemusel teeb korallrahu läbi maagilise muutuse.
Ookeanisügavustest väljub tillukeste organismide armee...
otsekui pärineksid nad mõnest muust maailmast.
See on meie planeedi suurim ränne.
Ja see toimub meie ookeanides igal ööl.
Üle miljardi tonni planktereid
tõuseb ookeanisügavustest vee pindmistesse kihtidesse toituma.
Neist väikestest olenditest, kellest mõni on vaid riisitera suurune...
sõltub ookeani ellujäämine.
Kasutades geniaalselt luminestsentsi ja tõukejõudu...
püüavad nad kinni tillukesed pimeduses triivivad toidupalad.
Mõned organismid elavad täielikult selles varjatud maailmas.
Teised, näiteks see lõugjalalise vastne,
veedavad selles ebamaises olekus vaid elu esimese osa
ja kolivad suuremaks kasvades korallrahule.
See elusolendite tulv...
käivitab korallrahul maagilise muundumise.
Näiliselt magavad kivid ärkavad ellu.
Korallrahud koosnevad tohututest tillukeste loomade kolooniatest.
Päeval neelab korallrahu päikeseenergiat.
Öösel aga...
ajavad need loomad oma kombitsad laiali, et saada jahimeesteks...
mikroskoopilises öises maailmas.
Siia eksivate tillukeste organismide jaoks...
on see värviline aed muutunud miljonitest suudest koosnevaks seinaks.
See öine sööming varustab koralle toitainetega,
milleta korallrahu kasvada ei saa.
Teame nüüd, et korallrahudel on soojenevas merevees üha raskem.
Niisiis on see öine sööming nende ellujäämiseks tähtsam kui iial varem.
Öisest planktonivoost ei sõltu aga vaid tillukesed korallid.
Öö viimaseks sööminguks kogunevad ka palju suuremad olendid.
Hiid-sarvikrai, kes liugleb kuni nelja meetri laiustel "tiibadel".
Tavaliselt elab ta üksinda.
Kuid troopilistes meredes on kohti, kus plankton on nii rikkalik,
et hiid-sarvikraid kogunevad siia toituma.
Kõige hämmastavam on see, et need tonnised hiiglased
on elus tänu tillukestele plankteritele, kes meresügavustest öösiti väljuvad.
Sarvi meenutavate uimedega suunavad nad planktoni oma avatud suudesse...
ja sõeluvad välja toidupalad.
Ja nüüd, keset ööd...
näitavad nad, kui meisterlikult nad öisest küllusest toituda suudavad.
Aina uusi ja uusi saltosid tehes
võtavad nad sihikule suurima planktonikontsentratsiooni...
mille nad seejärel alla neelavad.
Nüüd teame, et hiid-sarvikraide ajud on kõigi kalade omadest suuremad.
Kuid see, kuidas nad toiduotsingutel meeletuid kaugusi läbides
tohutus pimedas ookeanis orienteeruvad, jääb mõistatuseks.
See on üks paljudest lahendamata saladustest
meie öistes meredes.
ÖINE MAAILM
OTSINGUD PIMEDUSES
Korallrahude öiste draamade jäädvustamiseks
filmis võttemeeskond ainulaadsetes puutumatuna säilinud troopilistes vetes.
Kaameramees David Reichertil
oli kõige raskem filmida siinsete kiskjate öist jahti.
Haid ja teised kiskjad võivad öösel aktiivsemad olla.
Kuid neile võib olla ka väga raske turvaliselt läheneda.
Öine filmimine on hoopis teine asi.
Me ei tea, kes pimedusest väljuda võib.
KAAMERAMEES
Aga see selgub kohe.
David sai sukelduda vaid täiskuu ajal,
kui tugevad hoovused uhuvad korallrahu juurde toitu,
mis kiskjad aktiivsemaks muuta võib.
Kuid sellega kaasneb suur probleem.
Tuukrid! Tuukrid! Kuidas olukord on?
Halb, hoovus on liiga tugev.
Tuleme tagasi, tõuseme üles.
Hoovus on praegu tohutult tugev.
Paigal seismine on peaaegu võimatu.
See oli jube.
Jah.
Tõusu ajal on rohkem tegevust, elu ja asju, mida filmida.
Ikka liiga tugev.
Aga meil on raske seal kohalgi olla.
Sellist mängu me mängimegi.
Järgmistel öödel kuu kahaneb ja hoovused taltuvad.
Sukeldumise muudab see kergemaks, kuid korallrahu on tühi.
Jah.
Hoovus rauges ja see oli vist...
Kõik läksid lihtsalt koju.
Jah. - Jah.
Sobivaid olusid otsides
avastavad nad, et peavad tabama tillukest akent...
kui vesi tõusu ja mõõna vahel taltub.
Nii on raske filmida.
Sest päike võib loojuda näiteks kell kuus,
kuid kui me õige akna maha magame, on kell ühtäkki neli hommikul.
Töögraafik on kohutav.
Peame ootama terve öö, et 40 minutiks sukelduda.
Andke mulle tass teed.
Tänu visadusele ja paljudele unetutele öödele...
suudavad David ja tema meeskond lõpuks jäädvustada
uusi käitumismustreid, mida nad otsinud on.
Ma ei ole vilekalu iial niimoodi ründamas näinud.
Kõik ei õnnestu, aga see õnnestus küll.
Igal kiskjal on saagi varitsemiseks oma moodus.
Mureenid ujusid jahipidamiseks korallrahu sisse.
Mureen ujus korallrahu kohal.
Ta nägi väikest auku ja puges sisse.
Seal all oli väike kala, mureen järgnes talle.
Siin see on.
Ja siis... põmaki!
Käes. Täpselt kaamera ees. Ja otse auku. See oli hea.
Korallrahudel toimub nii palju.
Hakkad seal nägema vilgast kogukonda,
mis näib öösiti ellu ärkavat.
Meeskonnal õnnestus jäädvustada uusi ainulaadseid kaadreid
sellest maagilisest veealusest maailmast.
Tõlkinud Triin Jürimaa