Maakera on nii suurejooneline,
et pisemad asjad jäävad elus kergelt kahe silma vahele.
Aga lähemalt vaadates...
näeb tervet avastamata maailma.
Maailma, kus tillukesed kangelased...
ja väiksed koletised...
vajavad uskumatuid supervõimeid...
et olla võidukad hiiglaslike ohtude kiuste.
Korallrahud on ühed maakera kõige mitmekesisemad kohad.
JUTUSTAB PAUL RUDD
Need on tohutute kalaparvede ja hunnitute olendite kodu.
Aga nende all...
on miniatuurne metropol...
milles kihavad erakordsed pisikesed elud.
Need loomad võivad olla väiksed...
aga nad teevad hädavajalikku tööd.
Ja praegu on neil kiirem kui kunagi varem.
Kord aastas leiab korallrahul aset suurejooneline sigimissündmus...
mis on paiga tuleviku tagamiseks vajalik.
Kuid pole kerge olla väike kala suurel rahul.
Pisiloomad peavad ületama suuri raskusi, et oma korallilinna elus hoida.
KORALLRAHU
Korallrahu on sama keeruline ja rahvarohke nagu iga teine linn.
Iga päev algab tegusa ja kärarikkana.
Kõik elanikud kutsuvad üksteist nagu üks virgutav veealune koidukoor.
Lihaste popsumine...
sõrgadega naksamine...
ja hammaste lõgin.
Vaid heas tervises, õitseva pisiolendite kooslusega korallrahu
laulab nii valjusti.
Pooled siinsetest kaladest on vaevu pudelikorgist suuremad.
Aga nende teenuste järele on suur nõudlus.
Kilpkonn saabub puhastusjaama...
et lasta end veidi kasida.
See on üheainsa tillukese limakalalise jaoks liiga suur töö.
Seega appi tuleb terve meeskond vetikate eemaldamise spetsialiste.
Meriroosahvenate pere koristab oma meriroosikodu.
Vähesed kiskjad tulevad selle kõrvetavate tentaaklite vahele.
Meriroosahvenatel on aga kaitsev limakiht, mis laseb neil siin alaliselt elada.
Vastutasuks hoiavad nad meriroosi puhtana ja varustavad seda hapnikuga.
Meriroosi all on peidus 500 muna, mille eest peab isane ahven hoolitsema.
Iga muna on väiksem kui riisitera.
Kui järglased kooruksid samal ööl, mil korallrahu sigib,
oleksid neil parimad ellujäämisvõimalused.
Seni peaksid nad olema väljaspool ohtu.
See on üks korallrahu kõige turvalisemaid kodusid.
Ja pere ei uju sellest kaugele.
Siin on alati mõni suurem kala.
Leopard-korallkoha.
Väiksed riffkalalased varjuvad korallilabürinti...
kuhu korallkoha ei pääse.
Aga see tark kala ei anna alla.
Ta kutsub kohale...
abistavaid käsi.
Kaheksajalg võib tunduda ebatõenäoline kaasosaline...
aga koos on nad tapvalt osav tiim.
Kui korallkoha muudab kamuflaažiks oma värvust...
on jaht alanud.
Riffkalalastel on kahekordne kuri karjas.
Korallkoha leiab nende peidukoha üles...
ja muutub kaameks, et sellele osutada.
Kombitsad laskuvad.
Kalad põgenevad paanikas...
otse korallkoha lõugade vahele.
See on kohutav valik.
Paigale jäädes võid kaheksajala surmavasse haardesse sattuda.
Põgenedes aga...
langed korallkoha ohvriks.
Kui turvaline pääsetee puudub...
on vahel ainus valik võidelda.
Riffkalalased kogunevad kaheksajala ümber...
ja üritavad ta minema ajada.
Aga melu meelitab ligi veelgi suuremaid kalu.
See annab väikestele kaladele põgenemisvõimaluse.
Nüüd, mil haid tiirlevad...
on äkitselt igaüks omapäi.
Nii palju siis koostööst.
Suured haid ei vaevu väikest saaki jahtima.
Aga teisi kiskjaid minema peletades lasevad haid pisiloomadel tööga jätkata.
Vetikasööjad hoiavad korallrahu puhtana...
lastes aeglaselt kasvaval korallil vohada.
Korall koosneb tegelikult tillukeste loomade kolooniatest.
Igal isendil on üliväikesed taimerakud, mis muudavad valguse toiduks.
See on vapustav liit, millele on rajatud kogu korallrahu.
Koos on need miljardid väiksed elud...
maailma suurimad elusad moodustised.
Aga need korallilinnad on haprad.
Neid ohustavad merede soojenemine...
reostamine...
ülepüük...
ja invasioon.
Ta roomab mitmesaja toruja jala peal...
ja on mürgiste ogadega relvastatud.
See on koletislik...
koralle sööv...
suur ogatäht.
Ta võib aastaga mitusada koralli ära süüa.
Ja ta pole üksi.
Neid on terve armee.
Nad laastavad kõigi nende pisiolendite kodusid.
Aga lähenevast ohust polda teadlikud.
Korallrahu elanikud on hõivatud... sigimiseks valmistumisega.
Ja toidu otsimisega.
Need on loomade kuningriigi kõige keerulisemad silmad...
milles on neli korda rohkem värviretseptoreid kui inimestel.
Nende abil näeb arlekiin-ritsikvähk maailma hoopis teises valguses.
Ta on vaevu hambapastatuubi suurune, aga kaugeltki mitte kaitsetu.
Tema löök on võrdväärne 9 mm kuuli kiirendusega.
See on nii kiire, et aurustab vett...
ja suudab isegi valgussähvatuse tekitada.
Aga ka hästi relvastatud ritsikvähk vajab ohutut ulualust.
See on emase urg ja tulevane lastetuba...
kui renoveeritud saab.
Talle tuli juba külla isane...
kes otsib paarilist...
või üritab emase kodu varastada.
Igal juhul...
emase välkkiired rusikad teevad selgemast selgemaks...
et ta pole valmis külalisi vastu võtma.
Aga see on ohtlik koht, kus lagedale jääda.
Ablas kiskja.
Ta on sama suur kui...
teetass.
Sepia bandensis.
See isane seepia peab suuremaks kasvama, et sigimiseks valmis olla.
Selleks tuleb palju süüa.
Aga ta on ka ise haavatav sihtmärk.
Seega tuleb pidada jahti ilma ise saagiks langemata.
See meisterlik maskeerija saab muuta oma naha värvust ja tekstuuri...
et kavaldada üle kiskjaid...
ja saakloomi.
Tema eluiga on lühem kui aasta, seega peab ta kiiresti kasvama...
süües põhimõtteliselt kõike, mis liigub.
Esijalgade lehvitamisega planktonit püüdes...
ei paista see nööbisuurune Lybia perekonna krabiline ohust teadlik olevat.
See oli valus viga.
Krabiline hoiab oma sõrgade vahel miniatuurseid kõrvetavaid meriroose.
Väikseid elektrišokirelvi, millega kiskjaid tõrjuda.
Need on nii tõhusad,
et rivaalid üritavad neid iga hinna eest endale saada.
Rüselus on hämmastavalt delikaatne.
Kumbki krabiline ei taha meriroose vigastada.
Vastane on haardesse võetud ja rivaal eemaldab ettevaatlikult oma auhinna.
Kummalgi on nüüd üks meriroos,
mille mõlemad krabilised teevad pooleks, et uus kõrvetav kindapaar kasvatada.
Meriroosid pakuvad kaitset kõiksugustele pisiolenditele.
Väiksed läbipaistvad Ancylomenes'ed.
Nad elavad koos meriroosahvenatega.
Nad on vaid kirjaklambrisuurused...
kuid ei pelga korallrahu suurte kaladega äri teha.
Need krevetilised reklaamivad kiikudes oma teenuseid.
Ja kui klient on kiskja...
teevad nad oma pakkumise selgemast selgemaks...
plaksutades.
Kui ta on ohutuses veendunud,
asub väike Ancylomenes tööle.
Ta eemaldab surnud naharakke...
nopib küljest parasiite...
ja puhastab lõpuseid.
Suuhügieeni nimel ronib ta isegi vapralt lõugade vahele.
Tillukeste puhastajate poolt pakutavad tervishoiuteenused
on suurte kalade jaoks hädavajalikud, et tippvormis püsida.
Kõikjal korallrahu peal valmistutakse paarituma.
Emasel ritsikvähil on lastetuba peaaegu valmis.
Ta on selle kindlustamiseks lausa kolm kilo rususid ringi tõstnud...
ning avariiväljapääsud vabaks teinud, et saaks vaenlasi üle kavaldada.
Ta on nii ulatuslikult ehitanud, et teisedki leiavad siin endale kodu.
Aga üks tema naabritest on paras tüütus.
Võhkhuul.
Üks vähestest kaladest, kes tööriistu kasutavad.
Tal on karpide purustamiseks lausa oma alasi.
Arlekiin-ritsikvähki tema ei sööks.
Aga tema laamendav toitumisviis võib ritsikvähi kodu ära lõhkuda.
Võhkhuul tõstab toitu otsides tohutuid rusuhunnikuid ringi.
Ta sai, mida tahtis.
Aga nüüd on ritsikvähi lastetoaehitus graafikust kõvasti maha jäänud.
Päeva lõppedes muutub korallrahu elavamaks.
Meriroosahvena järglased kooruvad peagi.
Ja puhastaja-huulkalakesed töötavad usinalt.
Nad on vaid sõrmepikkused
ning siniste ja mustade triipude järgi kergesti eristatavad.
Aga kõigil pole nii head kavatsused, nagu välimusest paistab.
Plagiotremus rhinorhynchos.
See petis muudab oma värvust, et jäljendada puhastaja-huulkalakesi,
ja lipsab märkamatult nende sekka.
Aga tema ei tulnud puhastama.
Oma kihvadega pahaaimamatu kala nahka kraapides...
varastab ta endale soomustest eine.
Ja enne kui ohvrid mõistavad, mis juhtus,
see kurikaval petis kaob...
tagasi oma peidupaika.
Vargsi tegutsemine aitab paljudel pisiloomadel suure rahu peal ellu jääda.
See on hoidnud isase seepia elus...
ja tema kõhu täis.
Ta kasvab iga eduka jahiga suuremaks.
See paistab emasele muljet avaldavat.
Ja kordki pole toit isase prioriteet.
Emane ritsikvähk on oma kodu taas korda tegemas.
Ta eemaldab koli.
Veendub, et kõik on omal kohal.
Ja annab viimase lihvi.
Ta on lõpuks valmis külalist vastu võtma.
Just siis, kui korallrahu on aasta tähtsaima sündmuse jaoks valmis,
saabuvad korallitapjad.
Suure ogatähe hordid.
Nad suruvad oma mao välja, et koralli kudesid seedida...
ja jätavad neist maha vaid valged skeletid.
Korallrahu elanikud ei saa eriti midagi teha selleks,
et takistada ogatähtede parvel kõige ettejääva õgimist.
Selle tillukese krabi kodu on ogatähtede järgmine eine.
Vahet pole, kui usinalt ta üritab...
suure ogatähe keha on peaaegu purustamatu.
Aga ogade pehme ja tundlik alumine osa...
on ogatähe nõrk koht.
Ühel väiksel krabil on aeg...
koletis alistada.
Valvekrabidest Trapezia'tega võitlemine pole ogatähe jaoks vaeva väärt.
Mitmekesine tillukeste olendite kooslus...
kus igaüks annab oma panuse...
hoiab korallrahud tervena ja aitab neil paljusid ohte üle elada.
Isegi nende elusate linnade kahjustatud alad võivad taastuda.
Kord aastas on nii tõus kui veetemperatuur korraga täpselt ideaalsed.
Täna on see öö...
mil korallrahu ise hakkab sigima.
Väike pundar, vaid pipraterasuurune.
Kõik väikse koralli loomise koostisosad on selles ühes pakis koos.
Korall paljuneb.
Sigivad ka paljud teised korallrahu loomad.
Isane seepia leidis omale paarilise.
Nüüd peab emane nende munad turvaliselt koralli sisse asetama.
Arlekiin-ritsikvähil on samuti munad.
Lausa 20 000 tükki.
Ja pärast viimast kasimist isa poolt...
pääseb mitusada meriroosahvena vastset valla.
Kõigi koos paljunemine tagab selle, et võimalikult paljud uued elud...
viiakse tõusuveega turvaliselt ära.
Peagi on väiksed imed kasvamas.
Maapähklisuurune vastkoorunud seepia alustab oma seiklust ookeanis.
Ja kõige tähtsam võib olla see millimeetrine koralliplaanul.
Korallrahu hääl meelitab teda ligi.
See tilluke klotsike kasvab võimsaks koralliks...
ja aitab luua tuleviku kõigi selle korallilinna elanike jaoks.
Tõlkinud Silver Pärnpuu