SNOBBEN I RYMDEN SÖKER EFTER LIV
Vi har gjort ett stort genombrott i vårt sökande efter liv.
Tack vare Karl har vi upptäckt en asteroid på väg igenom vårt solsystem.
Förlåt, allihop.
- Vi tackar dig, din dumskalle! - Jaha, då så, varsågoda.
Allt i vårt solsystem kretsar i en riktning,
men Franklin la märke till att asteroiden rörde sig åt motsatt håll.
Det betyder att den måste ha kommit från ett annat solsystem.
Det gör den till en interstellär resenär.
Inte den interstellära resenär jag hade väntat mig.
Var är de formlösa gröna utomjordingarna? De flygande tefaten? Specialeffekterna?
DUNS!
Det här är inte science fiction. Det är ännu bättre! Det här är inte science fiction. Det är ännu bättre!
I outsagda tidsåldrar
strövade den här asteroiden omkring bland stjärnorna på en stor himlafärd.
Av de miljarder solsystem den kunde ha passerat igenom,
kom den till vårt.
När du uttrycker det så, så är det lite spännande.
För en sten.
Lite?
Det här är fantastiskt!
I åratal har NASA hoppats hitta en interstellär resenär,
för de kan lära oss så mycket om avlägsna planeter.
För miljarder år sen
fick solens dragningskraft stoftpartiklar att kollidera med varandra
som när man gör en snöboll.
En del av dem blev större och större tills de bildade planeterna,
medan de mindre restpartiklarna blev asteroiderna.
Eftersom asteroider inte skyddas av en atmosfär,
har de inte vind, regn eller stormar som förändrar dem,
så de har bevarats sen de bildades. så de har bevarats sen de bildades.
Så om vi kan studera en på nära håll,
kan den lära oss om ämnena som fanns för miljarder år sen
som lät planeterna bildas.
Vi tror också att asteroider innehåller livets byggstenar.
Så den här asteroiden kan kanske ge oss viktiga ledtrådar för hur liv uppstod.
Allt det tack vare Karl?
Vart är galaxen på väg?
Vänta. Om vi kunde fånga den interstellära resenären,
kan den ha material som visar om liv existerar nån annanstans.
Oj!
Det stämmer. Det vore ett fantastiskt genombrott.
Nå, vad väntar vi på?
Låt oss fånga en asteroid.
Jag älskar er entusiasm.
Men att fånga en asteroid vore oerhört svårt.
Vi måste bara komma på en plan.
Utmärkt. Ut-ut-ut-märkt. Utmärkt. Ut-ut-ut-märkt.
Hoppsan. Jag behöver visst en kvick omstart.
Det tar inte lång stund. Lycka till.
UTOMJORDINGSEXPERTEN ÄR INNE
Jag vet!
När jag vill fånga fjärilar använder jag en fjärilshåv.
Okej. Det är en bra start.
Tyvärr verkar asteroiden för stor för en håv.
Okej, så kanske inte en håv.
- Hur kan man mer fånga nåt? - Jag vet.
När cowboyer vill fånga nåt använder de lasso.
Yeehaw!
Bra idé.
Till och med för en duktig cowboy vore asteroiden för snabb.
Yeehaw!
Jag vore nog mer bekväm med en annan taktik.
Okej, inte det heller. Vad mer?
Alla älskar att fiska.
Om man kan fånga en fisk, kanske man kan fånga en asteroid.
Visst. Låt oss försöka.
Håvar? Lasson? Fiskespön? Ingen av de här dumma idéerna skulle nånsin funka.
Du skulle kanske bli förvånad, Gullan.
Alla metoderna NASA använder började som idéer.
Till och med de vi tar för givna i dag, som att säkert landa människor på månen.
eller använda robotar för att utforska yttre rymden.
Bra forskningspraxis involverar att pröva olika teoretiska lösningar, Bra forskningspraxis involverar att pröva olika teoretiska lösningar,
oavsett hur galna de verkar.
Hördu!
Självklart! Där har vi det.
Om vi skickar en farkost att kretsa runt asteroiden,
så kan vi använda en robotarm för att skaffa ett prov.
Vi behöver inte hela asteroiden. Vi kan studera en del av den.
Det är en bra idé, Franklin.
Är det?
Det tar lite tid att organisera logistiken,
men du har kommit på en fantastisk plan.
NASA kommer definitivt att utföra den här missionen.
Vilket fantastiskt sätt att avsluta dagen.
Yeehaw!
Tack för idén, Snobben.
EFTER SERIEN SNOBBEN AV CHARLES M. SCHULZ.
Undertexter: Kristina Donnellan
TACK, SPARKY. FÖR ALLTID I VÅRA HJÄRTAN.