Līkilkņu kaķu ģimene.
Te, ledainajos ziemeļos, viņi zēluši veselu mūžību.
Bet šobrīd viņi mirst badu.
Šajās ielejās kaķu iecienītais medījums kļūst reti sastopams…
jo klimats sasilst,
un tas spiež zālēdājus meklēt jaunas barošanās vietas.
Šodien viņiem varētu uzspīdēt veiksme.
Mamutu bars. Viņi izmēģina jaunu maršrutu ceļā uz dienvidiem.
Uzbrukt tik spēcīgiem radījumiem ir milzīgs risks.
Bet viņiem nav izvēles.
Ir ledus laikmeta beigas.
Planētai uzsilstot, pilnīgi visas dzīvotnes uz Zemes mainās.
Ledum atkāpjoties, ainavā atgriežas ūdens
un plaukst un zeļ meža dzīvnieki.
Bet ledus laikmeta valdniekiem jāsastopas ar viņiem zināmās pasaules beigām…
un jācīnās par izdzīvošanu.
LIELĀ LEDUS KUŠANA
STĀSTA TOMS HIDLSTONS
Kaķi dodas uz priekšu.
Lielākās briesmas?
Milzīgs tēviņš.
Neparedzams un spēcīgs.
Mātīte ir savainota, bet šie kaķi nepadosies.
Uzsilstošais klimats ir mainījis migrācijas ceļus
šajā pasaules daļā.
Piekrastē tā sekas ir vizuāli iespaidīgas.
Ūdenī gāžas milzu masas ar minerāliem bagātu ledu,
piepildot seklo jūru ar barības vielām.
Šī jūrasgovju ģimene te atpeldējusi baroties sulīgajā brūnaļģu mežā.
To uztur izkusušā ledus ūdeņi.
Šīs ledus laikmeta milzenes ir lamantīnu radinieces.
Bet viņas ir tik lielas kā valis.
Brūnaļģes ir viņu iecienītākā barība.
Bet tās aug tikai seklajos piekrastes ūdeņos.
Un barošanās te var būt riskanta.
Bēguma laikā jūrasgovīm bieži gadās atjēgties krastā.
Šis tēviņš ir pārāk smags, lai, nebūdams ūdenī, pārvietotos.
Un šodien šī pludmale nav tā labākā vieta, kur atrasties.
Īspurna lācis.
250 kilogramus smagāks par leduslāci
un vēl daudz nāvējošāks.
Viens no lielākajiem plēsējiem uz Zemes kopš dinozauru laika.
Viņš ir kaut ko saodis.
Viņš nekad nav neko tādu redzējis.
Bet tas smaržo pēc barības.
Tas viss ir ļoti mulsinoši.
Īspurna lācis var saplēst driskās vairumu dzīvnieku.
Jūrasgovs tēviņam veicas -
viņu aizsargā gandrīz trīs centimetrus bieza cieta āda.
Lāča uzbrukums viņu tikai kaitina.
Bet varbūt iepriecina, ka kāds pakasa muguru.
Paisums, atgriežas ūdens.
Ātri.
Lācim cerība uz maltīti izslīd no ķepām.
Laiks atkal pievienoties ģimenei.
Viņam jābarojas - jāatgūst zaudētais.
Te, piekrastē, lielā ledus kušana sagādā vairāk barojošu brūnaļģu jūrasgovīm.
Savukārt daudziem ledus laikmeta milžiem
dzīve kļūst grūtāka.
Dzīvniekiem, kuri dzīvo tūkstošiem kilometrus uz dienvidiem,
sasilstošais klimats šo krūmāju pārvērš par bīstamu vietu.
Naktī Kolumba mamuts te var baroties pietiekami droši.
Bet, kolīdz uzlec saule…
apdraudēts ir pat šis milzis.
Darvas ezers.
Darva sūcas virspusē no vietas dziļi Zemes garozā.
Kad ir auksts, tā ir cieta un pa to ir droši staigāt.
Bet, kad gaisa temperatūra sasniedz 18 grādus…
tā pārvēršas par lipīgu nāves slazdu.
Šodien tā prasījusi jaunu upuri.
Ziemeļamerikas zobenzobu kaķi ir spēcīgi mednieki.
Tomēr viņi neatteiksies būt maitēdāji, jo tā ir viegla maltīte.
Saule pagaidām ir zemu, tāpēc darva zem kājām vēl ir cieta.
Briesmīgie vilki.
Zobenzobu kaķu nāvējošie sāncenši.
Viņi medī barā un spēj pārkost kaulus.
Ja būs iespēja, šis bars kaķēnus nogalinās.
Zobenzobu kaķi un briesmīgie vilki ir līdzvērtīgi pretinieki.
Bet darva ir visu mainījusi.
Briesmīgie vilki izmanto savu spēcīgo ožu, lai atrastu drošu ceļu.
Tā kā viņas kaķēniem draud nāve…
viņa atrod spēku un atbrīvojas.
Bars nespēj nekā palīdzēt.
Darvas bedres izraisīja tūkstošiem ledus laikmeta radību nāvi.
Šai ģimenei paveicās.
Temperatūrai visā pasaulē paaugstinoties,
dzīve dramatiski mainās arī ledus laikmeta zālājos.
Šie ziemeļbrieži kaut kā iztiek.
Bet lielragu briedim izdzīvot kļūst daudz grūtāk.
Ledus laikmeta milzenis.
Lai viņš zeltu, viņam vajag atklātas ganības.
Bet, tā kā ainavā atgriežas ūdens,
šo vietu atkal pārņem meži.
Viņš lepojas ar lielākajiem ragiem, kādi jebkad bijuši.
Platumā gandrīz četri metri.
Vairošanās sezonā tie palīdz savaldzināt partneri.
Taču šajā gada laikā tie ir apgrūtinājums.
Alu hiēnas.
Neganti plēsēji, divreiz lielāki par vilkiem.
Hiēnas medījušas šos milžus tūkstošiem gadu.
Lielragu brieži ir ātri.
Kad viņi sāk skriet, var sasniegt 80 km/h lielu ātrumu.
Ar veiksmīgu startu viņš hiēnas var noskriet.
Bet viņas nepadodas.
Viņām ir mūžsena stratēģija.
Ja viņas spēs noturēties tik tuvu, ka viņš nebeigs skriet
un nevarēs atvilkt elpu…
viņas varētu viņu nokausēt.
Varbūt drīzāk, nekā viņam šķiet.
Ir tikai viena izeja.
Drošībā…
pagaidām.
Ledājiem kūstot,
Zemes atmosfēra kļūst mitrāka un mitrāka.
Šeit, tropos, meži izplešas pat vēl ātrāk nekā ziemeļos.
Un tie ir dīvainu dzīvnieku pilni.
Kā šis tenreks.
Viņiem garšo kukaiņi…
un putnu olas.
Taču šī nav viņam pa zobam.
Galu galā, tā ir visu laiku lielākā ola.
Un to izdējis lielākais putns, kāds jebkad dzīvojis.
Ziloņputns.
Viņa spilgtās krāsas kakla pasekste palīdz savaldzināt partneri.
Šis milzis drīzumā kļūs par tēvu.
Bet kaut kas nav pareizi.
Viņa putnēns nesteidzas.
Nu jau tā kā bija laiks.
Ziloņputni sinhronizē olu dēšanu,
lai putnēni izšķiltos vienlaicīgi.
Bars kopā dodas ceļojumā.
Ja sver tonnu, lidot nav iespējams.
Nevienam nepatīk palikt nopakaļus.
Bet šo putnēnu nesanāks pasteidzināt.
Pārējie jau ir devušies prom,
viņi ir ceļā uz savām vasaras mājām mitrainēs.
Taču šai mazulītei vēl ļogās kājiņas.
Nākamos deviņus mēnešus viņš būs viņas vienīgais gādnieks un sargs.
Viņiem jāpanāk konvojs.
Ziloņputni ceļo kopā pamatota iemesla dēļ.
Mežs ir bīstama vieta.
No citiem atpalikušie putni ir galvenais mērķis.
Milzu fosa.
Viņa uzbrūk pielavoties, ir ātra un veikla.
Šis nav īstais brīdis, lai uzkostu.
Konvojs ir ieradies savā galamērķī.
Te ir atgriezušies lieti.
Tie radījuši šīs mitraines…
kur ir gana barības un ūdens visiem.
Bet kā ar tiem, kuri atpalika?
Izdzīvojis ir pat tas putnēns, kurš izšķīlās pēdējais.
Mitrainēm izplešoties, viņu skaits ik gadu kļūst lielāks.
Lielā ledāju kušana ir ziloņputnu zelta laikmeta sākums.
Bet šim milzu briedim tuvojas viņa pasaules gals.
Mežā četrus metrus plati ragi ir traucēklis.
Tālāk gar strautu hiēnas atradušas vietu, kur to šķērsot.
Lamatās ir.
Brīnumaina izglābšanās.
Ragu nomešana viņu izglāba.
Līdz nākamajai vairošanās sezonai izaugs jauns ragu pāris.
Bet viņa sugas un alu hiēnu laiks tuvojas beigām.
Zobenzobu kaķi dzinuši pēdas mamutu baram divas dienas.
Viņu pacietība atmaksājusies.
Tēviņš,
kuru kaķi ievainojuši jau iepriekš, ir atpalicis no citiem.
Viņš ir viegls mērķis.
Kaķu pasaulē šīs kaķenes suga ir īpaša.
Viņai ir lauvas spēks…
un leoparda veiklība.
Šie kaķi pārdzīvos vēl vienu ziemu.
Mamutu bars arī.
Bet viņu pasaule mainās.
Ledus laikmets radījis jaunus plēsējus,
kuri pārņem visus šīs planētas nostūrus.
Un šis stāsts vēl turpinās.
PREHISTORIC PLANET ZEM LEDUS
Ledus laikmetā valdīja milzu zīdītāji.
Bet lielās ledāju kušanas laikā gandrīz visi viņi izmira.
Par to ir ļoti grūti un dīvaini domāt,
ka reiz dzīvojušie lielie dzīvnieki pilnībā izmira.
Kas ar viņiem notika?
Un kāpēc?
KUR PALIKA VISI MILŽI?
Dažas atbildes var atrast kādā pārsteidzošā vietā.
Losandželosā.
Atbraucot uz Losandželosu un redzot milzīgo automaģistrāļu tīklu,
jums nemūžam nenāktu prātā, ka te atstātas…
DR. EMILIJA LINDSIJA MUZEJA KURATORE
…bagātīgākās liecības par ledus laikmetu.
Kā Āfrikas savannas gigantiskā māsa.
Vairums cilvēku nepārceļas uz LA, lai kļūtu par paleontologiem.
Tomēr daži no mums gan.
Tāpēc es esmu te.
Emilija te ir kādas īpašas vietas dēļ.
Tas ir sens darvas dīķis vietā, ko dēvē par Labrejas darvas bedrēm.
Labrejas darvas bedres ir bagātīgākās ledus laikmeta fosiliju atradnes pasaulē.
Esam atraduši gandrīz piecus miljonus fosiliju.
LABREJAS DARVAS BEDRU MUZEJS
Un joprojām gandrīz katru dienu mēs izrokam jaunas.
Šie darvas dīķi nostrādāja kā slazdi, kas noķēruši un saglabājuši
visu dzīvo, kas tajos iekāpis,
un radījuši visneticamāko liecību par ledus laikmeta dzīvo dabu.
Labrejā ir neticami bagātīga fosiliju krātuve.
Kaulu skaits…
DR. VIKTORIJA HERIDŽA EVOLUCIONĀRĀ BIOLOĢE
…kas atrasts šajā vietā, ir pārsteidzošs.
Mums ir gandrīz trīs tūkstoši zobenzobu kaķu.
Pieci tūkstoši briesmīgo vilku.
Šī ir ar fosilijām pilna Aladina ala.
Dīvaini ir tas, ka fosilijas pēkšņi apraujas…
it kā dzīvnieki no Zemes virsas būtu vienkārši pazuduši.
Radioaktīvā oglekļa datēšana ļauj noteikt kaulu vecumu
un precīzu laiku, kad dzīvnieki izzuda.
Pārsteidzoši bija tas, ka gandrīz visas šīs sugas
izzuda precīzi vienā laikā.
Viņu ceļojumam pienāca gals pirms 13 000 gadu, un vairs viņi neparādījās.
Šajās plašajās ainavās ņudzēja milzīgo
ledus laikmeta radību bari, un tad pēkšņi viņi pazuda.
Šo dzīvnieku izzušana liek mums prātot,
kāpēc tas notika tik pēkšņi.
Viens no iemesliem - ledus laikmeta beigās
klimats mainījās pārāk strauji.
Pāris tūkstošu gadu laikā Kalifornija sasila par desmit grādiem.
Izzuda puse no kokiem.
Sausums reizēm ilga desmitgadēm.
Ļoti iespējams, ka dzīvnieki
vienkārši nespēja šīm klimata pārmaiņām gana ātri pielāgoties.
Bet darbs Labrejā parāda, ka notika vēl kaut kas.
Komanda sāka pētīt izurbtos augsnes paraugus no tuvējā ezera,
lai saprastu, kas tajā laikā notika ar vidi.
Un ļoti pārsteidzoši ir tas, ka ārkārtīgi pieauga kokogles daudzums.
Bija ieradusies jauna suga.
Un līdz ar to iznīcinošs jauns spēks.
Uguns ir visspēcīgākais ierocis, ko cilvēks jebkad atklājis.
Mēs uguni izmantojam ēst gatavošanai, lai redzētu naktī, atbrīvotu zemi medībām.
Pirmie cilvēki, kuri ieradās šajā reģionā, dzīvoja kā uz pulvermucas.
Cilvēki bija atnesuši uguni.
Desmitiem tūkstošu gadu laikā
nekad nebija bijis pat nekas tuvs šādai degšanai.
Kā bumbas sprādziens.
Tas var pilnībā iznīcināt vidi…
DR. ELLA GILBERTA KLIMATOLOĢE
…un turienes dzīvniekiem darīt dzīvi ļoti grūtu.
Nav zināms, vai ugunsgrēki bija tīši vai nejauši,
bet tie iznīcināja dzīvotnes.
Un, tā kā tam klāt nāca mūsu senču medību prasmes,
tā bija graujoša kombinācija.
It visur uz planētas
šīs klimata pārmaiņas kopā ar cilvēka darbību
nogalēja gandrīz visus ledus laikmeta milžus,
kas noveda pie mums zināmās pasaules.
Tulkojusi Laura Hansone