Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Normalni ljudi koji se zateknu u određenim situacijama
mogu počiniti čudovišna djela.
Počinjena djela bila su čudovišna, ali sam čovjek nije čudovište.
Zašto ova zemlja nastavlja kao da se ništa ne događa
kad ima posla s predsjednikom
čije se ponašanje može okarakterizirati kao radikalno zlo
u odnosu na dobrobit države, a možda i cijelog svijeta?
Moć ideološke izvjesnosti danas
u velikoj mjeri pokreće strah od samoće.
Susrećete se s ljudima i pitate ih što je istina.
Što je bijelo, a što crno?
Super, ali budite oprezni
i nemojte da vas pogube poput Sokrata!
Ja nisam čudovište!
Akcija.
Zovem se Nelly Ben Hayoun.
Vodim fakultet bez naplate školarine, a zove se Fakultet podzemlja.
Odlučila sam pronaći porijeklo znanja i odnijeti ga svojim studentima.
U svom kovčegu.
Što je znanje?
Tko posjeduje naše misli?
Može li čudovište razmišljati?
Jesam li ja čudovište?
Jeste li vi čudovište?
Na ovom putovanju imam partnericu u zločinu.
Zvala se Hannah Arendt.
Umrla je.
Bila je politička teoretičarka.
-Bonjour! -Gospođo!
Tako mi je drago da sam vas upoznala. Kakva čast.
Vi idite… Idite tamo.
Znate, mislim da su Hannah Arendt i njezina filozofija
sastavni dio svih razgovora sa svakim
misliocem s kojim sam se susrela.
-Shvaćam. -Oponašam je,
-kao što možete vidjeti… -Razumijem.
Aha, to ste radili, da.
Ovo je… Prepoznajete li uopće ovaj stil odijevanja ili ne?
Pa, sad shvaćam o čemu govorite.
Naravno da sam je poznavao,
ali ne prepoznajem je u takvom stilu odijevanja.
Upoznao sam je u travnju 1972.
PRIJATELJ HANNE ARENDT I PROFESOR FILOZOFIJE
Pozvali su je da održi predavanje
na… Na mom fakultetu.
Nisam je ja pozvao. U to vrijeme nisam bio zainteresiran za njezin rad.
-Hannah Arendt je politička teoretičarka? -Ne, mislim…
-Je li mrtva? Je li živa? -Oh.
-Hannah, ne… -Mislim, znate, samo…
Samo osnove, jer moramo ustanoviti osnove,
a zatim možemo produbiti temu.
Dakle, vratimo se na osnove osnova.
Fizički znamo da se ona rodila 1906.
Tko je ona?
Hannah Arendt rodila se 1906., a umrla je 1975.
Kad je umrla, imala je nekolicinu obožavatelja
i ljudi…
Sad.
Početkom… U drugom desetljeću našeg stoljeća
u sve širim krugovima priznata je
kao jedan od najvažnijih političkih mislilaca 20. stoljeća.
Ako pogledamo što se događa, ne samo u Sjedinjenim Američkim Državama,
već širom svijeta,
prelazak na autoritarizam,
korištenje propagande,
to…
…sustavno laganje koje se odvija, zanemarivanje činjenica,
sve su to stvari za koje je ona tvrdila
da su karakteristične za 20. stoljeće,
a na kraju svoje knjige o izvorima totalitarizma
kaže da totalitarni režimi poput onog Hitlerovog i Staljinovog
mogu završiti,
ali iskušenje da se i dalje koriste totalitarna sredstva će ostati.
Mislim da je to svijet u kojem danas živimo.
Kad je riječ o ideologiji,
razumijevanje kako ideologija
-poprima svoj oblik i sadržaj. -Da.
Zaista me zanima,
kao obrazovnog djelatnika i nekog tko vodi fakultet bez naplate školarine,
a i dio je u određenoj mjeri koncepta razvoja oblika obrazovanja, koji obuhvaća,
-možda i razvija, oblik ideologije. -Ne.
Za nju je ideologija uvijek bila negativan pojam.
Za nju, to nije pitanje dobrih ideologija ili loših ideologija.
Ideologija za nju postaje vrsta sustava,
uključuje oblik dosljednog sustava
koji pokušava sve objasniti.
Ideologija uključuje određenu vrstu jednoumlja,
svi razmišljaju na isti način,
svi usvajaju istu vrstu postupaka,
tako da je vrlo kritična prema ideji ideologije.
GRADSKA VIJEĆNICA U SHEFFIELDU, UK
Kako bih vas trebala osloviti?
-Da vas oslovim sa lorde? -Ako želite…
Vi, osobno, možete me zvati Magid.
Mislim da me ljudi zovu Magid.
-Ali službena titula… -Da.
…glasi Veleštovani…
Službena titula glasi Veleštovani,
prvi građanin,
lord gradonačelnik Sheffielda, vijećnik Magid!
Ne očekujem da me ljudi tako zovu. Jednostavno me zovite Magid.
-Dobrodošli u vijećnicu u Sheffieldu. -Da.
Dozvolite da vam objasnim.
Dakle, ovo se naziva pretprostorija,
a ovo su portreti bivših lordova gradonačelnika.
Ovo je prvi čiju fotografiju imamo,
-ima ih još, ali nemamo fotografije. -U redu.
Sve su ovo…
…bivši gradonačelnici.
Kad sam tek došao promislio sam kako će
ova moja fotografija ostati dugo nakon moje smrti.
Ova će fotografija zauvijek ostati tu, zar ne?
Gledam ih i mislim: "Ne pričaju priču."
Ili pak možete reći da pričaju priču o tome da su svi bili isti, možda?
Za mene bi bilo prekrasno da svaka fotografija priča određenu priču
o svom vremenu, da priča priču u određenom smislu, shvaćate?
Pa sam sa svojom odlučio učiniti nešto posve drugačije.
Odlučio sam dovesti vlastitog fotografa, želio sam biti drugačiji, dobro?
Svi iz gradske uprave su pukli.
Govorili su: "Došli ste ovdje i želite prekinuti tradiciju.
Koja je svrha toga što ste gradonačelnik?
Sve ćete upropastiti!"
Nisu shvatili zašto sam to učinio.
Stalno nailazim na institucije, određene ljude i hijerarhije
koji tvrde da su uvijek to radili na taj način.
To nije opravdanje, reći da se nešto uvijek radilo na određeni način.
Tradicije… Imali smo tradiciju
da žene ne smiju glasovati, to je isto bila tradicija.
Shvaćate što govorim?
Tradicije dolaze i prolaze, a vi usvojite nove stvari
i shvatite da je to bilo glupo sranje koje smo običavali raditi,
obrazuješ se po nekom pitanju i ideš naprijed, je li tako?
Ali ljudi se ponekad boje promjena!
-Ovo je snimljeno ovdje? -Snimljeno je dolje.
Sami ste, pretpostavljam, izabrali i okvir?
Jesam. Dakle, fotografija počinje u boji,
a završava crno-bijelo.
Sve što imam od odjeće sam izabrao sam
jer sam želio ostaviti utisak da sam ozbiljan,
ali istodobno i da sam došao raditi stvari na drugačiji način.
Zato, recimo, imam čizme, sve čega sam se sam dosjetio.
Ovo je prostorija za sve članove vijeća. Zove se vijećnica.
Osnovna joj je svrha da jednom mjesečno,
prve srijede u mjesecu,
u njoj održimo sastanak vijeća.
Ovdje ljudi raspravljaju,
svi vijećnici… Svi izabrani vijećnici raspravljaju.
Ovdje prihvaćamo prijedloge i odluke koje utječu na svih u Sheffieldu.
U onoj prostoriji tamo, kad ulazite, nalazi se
gospođa pod nazivom… To je gospođa. Naziva se nositeljicom žezla.
Dakle, gospođa koja je nositeljica žezla na svom ramenu ima ovo,
hoda i govori: "Molim vas, ustanite."
Nijedna se odluka u gradu ne može donijeti bez ovoga.
Svi se ustanite Veleštovanom,
lordu gradonačelniku, vijećniku Magidu… Svi onda ustanu,
a ja se mislim:
"Nosim majicu na kojoj piše: 'Donald Trump je niškoristi'
i sombrero."
A onda se sjetim, jer sam ipak samo čovjek,
pa postanem nervozan jer promislim:
"Bože, ja ću doista ući i predsjedati ovim sastankom?"
Uđem i kažem: "Sjednite, molim vas."
I svi sjednu.
Vrlo ozbiljno se uključim u sastanak,
a u sebi mislim: "Što se, kvragu, događa?"
Za mene je to značilo postići nešto
i onda sam pričao o tome zašto radim to što radim, o takvim stvarima.
To je kao… Vrlo je… Podsjeća na pantomimu,
ljudi se prepiru i postane dramatično.
Ljudi s galerije viču: "Sramota!"
Doista nešto posebno. Vrlo je žustro.
Doselio sam u Sheffield kad sam imao pet godina
kao izbjeglica, nisam znao engleski,
nisam ništa znao, ali tada,
kad si dijete, vrlo se brzo prilagođavaš stvarima
i ja sam se ovdje upisao u školu, sve sam ovdje prošao,
čak i kao dijete ja…
Sjećam se: "Kad odrastem želim biti slon."
Ubrzo sam shvatio da ne mogu biti slon.
Zatim sam želio biti astronaut.
Ali tada nisam točno znao što želim,
a da mi je netko rekao da ću biti lord gradonačelnik… Nema šanse.
Ja uvijek… Ljudi me uvijek pitaju:
"Tko vam je u mladosti bio uzor?"
-Da. -Ja…
Ne bih rekao da je to bila neka određena osoba.
Meni je uzor bio internet.
U pravom smislu riječi sam koristio internet.
Ako sam bio deprimiran, otišao bih na internet oraspoložiti se
ili naučiti neke stvari. Svaki put…
Internet je bio sve
jer, iako sam živio u jednom malom dijelu Sheffielda,
za mene je bio cijeli svijet.
Otišao bih na internet,
izvor mog znanja bio je internet.
-Gdje je izvor znanja? -Da.
Bogati su ti koji su odlučili
o budućnosti obrazovanja drugih ljudi.
Nevjerojatna stvar u današnje vrijeme je ta
da se ne moramo oslanjati na bogate
jer imamo izvore, poput interneta, pa postoje drugi načini za stjecanje znanja.
Dok je prije znanje, moglo bi se reći, bilo ograničeno.
Morao si se doista potruditi otići i pronaći znanje.
Mogao si, recimo…
Tako i postoje nevjerojatne priče
o ljudima koji su putovali samo da bi stjecali znanje.
Mislim da Sheffield ima povijest, radikalnu povijest,
povijest političkog radikalizma.
Tako je, na primjer, pokret sufražetkinja,
pokret da žene dobiju pravo glasa u UK-u, počeo upravo ovdje,
a prvo je Društvo sufražetkinja imalo sjedište u Sheffieldu.
Ne zaboravimo gospođu Mary Ann Rosen
koja je pridonijela ukidanju trgovine robljem u UK-u.
Mislim da je jedan od razloga,
ako ćemo iskreno, zašto sam privukao toliko pažnje
taj što se sve svodi na neuspjelu demokraciju.
Što time želim reći je,
ako pogledate sve oblike vlasti, lokalne i nacionalne vlasti,
ljudi koji su tamo i vode nas kao naši predstavnici
nisu odraz ljudi koje bi trebali predstavljati.
Pogledajte, na primjer, našu vladu, članove kabineta,
to su milijunaši.
Kako bi oni uopće mogli doista shvatiti siromaštvo djece?
Kako bi mogli doista shvatiti dobrobit
koju umjetnost donosi onima najugroženijima?
Njima je sve oduvijek bilo vrlo lako dostupno.
Jedan od načina kontrole ili moći je taj da svih prikažete glupima
tako da nemaju dovoljno znanja stvarno preuzeti kontrolu.
Jer kad bi svi doista razumjeli
da moć leži u rukama većine, a ne manjine,
lako bismo preokrenuli stanje stvari.
Ali ako si na vrhu i tamo želiš ostati,
jedna od metoda koju koristiš je ta da svi drugi ne budu tako pametni.
Politički mislioci su stvarno važni jer promoviraju jednu ideju
ili jednu temu koja predstavlja temelj.
Tema koju Arendt promovira
jest pluralizam.
A pluralizam… Ona pod tim pojmom misli da svi koji se na ovom svijetu rađamo
imamo različit pogled na to.
Politika!
Nema politike bez pluralizma.
To je razlog
zašto je većina toga što danas zovemo politikom za nju katastrofa
i pokušaj jednoumlja što
ubija politiku, ubija pluralizam.
Ovo je, prema Arendtinom mišljenju, izuzetno duboka tema.
Nema… Kada govori o uvjetima za djelovanje,
političko djelovanje je pluralizam.
Veliko mi je zadovoljstvo ovim putem poručiti
da je Grad Sheffield
izglasao odluku o sveučilištu bez naplate školarine
i o besplatnom obrazovanju za svakog pojedinog građanina Sheffielda.
SJEDIŠTE ORGANIZACIJE INTERNET ARCHIVE, SAN FRANCISCO
Govorite o internetu kao mjestu gdje
možemo dijeliti i prenositi određeni oblik znanja
s jedne generacije na drugu.
Arhaični oblik vrste Homo sapiensa ili neandertalca
u osnovi nije trebao internet da bi podijelio svoje znanje?
A, ne! Internet je tek najnoviji korak na putu,
jedan nevjerojatan korak.
Je li tako? To nije samo mehanizam prenošenja informacija
već su u igri i računala.
-Je li tako? -Da.
Ta računala počinju postajati zanimljiva.
Željeli smo ih stvoriti da ljudi, za odgovore na pitanja, iskoriste uređaje.
Čak i u 80-ima je to bila radikalna ideja.
Zatim smo svih htjeli učiniti izdavačima.
Činilo se to kao radikalna ideja.
Sad su te stvari uobičajene i to je ono što radimo.
U kojem pravcu se to sve kreće?
Kako ćemo postići da su svačije ideje
vrijedne propagiranja i da se propagiraju na odgovarajućim mjestima
te da se čuvaju na odgovarajući način.
Nadograđujemo dalje i čuvamo različitost luckastosti ljudi.
Ovo je sjedište organizacije Internet Archive.
Ovo su ljudi koji su posvetili svoje živote
tome da su informacije dostupne stalno,
svima i svugdje besplatno.
Dakle, ne naplaćujemo ništa.
Ideja je pokušati živjeti i graditi ideal interneta
kao univerzalnog pristupa znanju.
Digitaliziramo 1000 knjiga dnevno.
Tisuću knjiga? Koliko ovakih uređaja imate?
Stotine.
Digitaliziramo u mnogim državama.
Tražimo i pronalazimo koje su to stvari koje bi trebale biti sačuvane.
Koje su to…
Obiteljske stvari, dva stoljeća obiteljskog prava u Ontariju, Kanadi.
Tko odlučuje o prioritetima?
Najčešće su to knjižnice koje nam plaćaju 12 centi po stranici.
Zatim ih digitaliziramo i učinimo dostupnima.
Ili nam ljudi doniraju knjige, a mi želimo kopiju svega što je ikad objavljeno.
Ovo…
…su serveri Internet Archivea.
Riječ je o deset petabita podataka.
-Idu po redu mega, giga, tera, peta. -Aha.
Na svakoj je strani po deset petabita.
Od 40-petabitne zbirke Internet Archivea.
Super stvar vezana za ovo je da svjetla ustvari znače nešto.
Svaki put kad svjetlo zatreperi
to znači da netko nešto učitava ili preuzima
s Internet Archivea.
Gledam na to kao
na otvorene police knjižnice.
Znate ono kad odete u knjižnicu i uzmete knjigu s police.
Da.
Ovo je još i bolje.
Možete vidjeti da netko u svijetu čita knjigu.
-Sjedite li ovdje ponekad i samo…? -Oh, da.
-Nije li to predivno? Uvijek. -I tako je to 24 sata?
Što se događa kad nema struje?
Isključi se.
I…?
Nitko nema pristup toj kopiji.
Srećom imamo još jednu kopiju u Richmondu, Kaliforniji.
Imamo i djelomičnu kopiju u Amsterdamu
i djelomičnu kopiju u Aleksandriji, Egiptu.
Zaista imamo.
-Ovo… Sve ovo… To smo mi! -Tko su svi ovi ljudi?
To smo mi.
Ovi su ljudi proveli svoje živote nadopunjujući bazu Internet Archivea.
To je poput vojske od terakote u gradu Xi'anu, u Kini.
Dobro? Ovi…
Ako radite u organizaciji Archive tri godine,
izradit ćemo kipić.
Ovo sam ja.
Ovo je… Ima ih još i sve ih je više.
Dobro? Ovo su samo…
-Više super-računala. -Ovo je internet.
Ovo je World Wide Web.
Univerzalni pristup cjelokupnom znanju.
Što to znači?
Dakle, počeli smo graditi ovu zbirku
s idejom da bude temeljno središte arhive
koje se zatim može nadograditi u knjižnicu
koju ljudi mogu koristiti za obrazovanje,
za novinarstvo,
za sanjarenje, za… To smo sve htjeli potom prikupiti
i vratiti natrag.
To je krug koji se ponavlja.
Što mislite o VR-u?
Biste li ju koristili? I kako?
Koga biste pozvali u taj prostor?
Što mislite koje su tehničke primjene?
Obrazovne primjene? Profesionalne primjene?
Da morate oformiti skupinu ljudi
da razmišlja o budućnosti ove tehnologije,
koga biste uključili u tu skupinu?
U čemu vidite prednosti, a u čemu zamke?
Što je s Googleom, ona je umrla prije vremena Googlea.
Što bi ona mislila o Googleu? Ne želite takve stvari pitati?
Hannah.
Da, ne znate vi ništa o ovome.
VR tj. virtualna stvarnost
je interaktivno računalno generirano iskustvo
koje omogućuje pristup virtualnom svijetu
kad stavite naočale.
AR tj. proširena stvarnost
je kada postoje neki digitalni elementi koji se dodaju našoj stvarnosti
kroz objektiv kamere ili pametnog telefona.
Nadam se da to ima smisla.
Ako razmislite o Googleovoj temeljnoj misiji.
To je organiziranje informacija u svijetu na koristan
i na univerzalno dostupan način.
Često puta
na VR gledamo kao na dostupnija iskustva.
Rekla bih, dakle, da smo mi usmjereni manje na znanje, a više na informacije.
Mislim da, ako pogledate AR na primjer,
AR stvarnosti dodaje inteligentne slojeve.
Možemo li vam pomoći usmjeriti vas da vam pomognemo razumjeti svoj svijet
upotrebom tehnologije?
To podrazumijeva veliku odgovornost.
Mnoge moćne stvari možete učiniti pomoću tih tehnologija.
Znači, sad je vrijeme da se ti novi prostori stvaraju i da vidimo
kako će ih ljudi koristiti.
U smislu, smatramo li VR nekom vrstom budućnosti
ili smjerom u kojem se kreće budućnost Googlea ili ne?
VR, AR, imerzivne tehnologije, to je kao da ljudima date supermoći. Dobro?
To je kao: "Mogu te odvesti bilo gdje." "Mogu ti priskrbiti bilo što."
Mogu u stvarnom vremenu prevoditi stvari.
Mogu… To je, dakle…
To je kao da uljepšavate stvari koje već radite,
ali ih i činite moćnijima.
A za to je potrebno daleko više od jednog tima.
Je li tako?
Jedna od stvari o kojima sanjam je možemo li u VR-u rekreirati zoološki?
Da ne moramo imati prave zoološke.
Djeca bi mogla otići u zoološki vrt i vidjeti žirafe.
A žirafe bi živjele u divljini
i oni bi ih vidjeli u VR-u
i mogli bi im prići sasvim blizu.
Dakle, u neku ruku, riječ je o znanju i približavanju znanja ljudima
te pomaganju pri dodavanju inteligentnih slojeva onome što gledaju
i takvim stvarima.
U tom kontekstu, što je onda obrazovanje?
Mislim da Hannah Arendt
najbolje karakterizira pojam neovisnog mislioca.
Na njemačkom selbstdenker.
Nije pripadala nijednoj školi.
Nije bila marksist.
Nije bila liberal…
Mislim da je jedan od razloga zašto Hannah Arendt
doživljava takav preporod
taj što, kad se ideologije raspadaju, možete primijetiti nov pogled na stvari.
Dobro?
Brojni su Arendtini aspekti
koje određeni ljudi smatraju radikalnima,
a drugi pak konzervativnima.
Bila je vrlo konzervativna u pogledu obrazovanja.
Smatrala je da ljudi moraju biti dobro obrazovani u smislu potrebe
i da obrazovanje doista treba biti odvojeno od politike.
SVEUČILIŠTE U CAMBRIDGEU, UK
INVESTICIJSKI IZDACI IZDACI DRŽAVE
OPOREZIVANJE
DOBIT NAKON OPOREZIVANJA
Ovo je model britanske ekonomije iz 1949.
kojeg su izmislili Bill Phillips i Walter Newlyn,
a koji je metafora o novcu i vodi.
Imamo izvor prihoda, novčani tok,
likvidnost, otjecanje itd.
Međutim, ovo nije samo metafora već i analogno računalo.
Preuzima tu metaforu i kalibrira je.
Dakle, voda teče ovdje i voda predstavlja novac,
novčani tok u ekonomiji.
Ne možemo to ubrzati na sadašnji trenutak?
U određenoj mjeri.
Bilo je problema u 1970-ima kad je došlo do stagflacije
jer ovo zapravo ne uključuje model inflacije.
-Pogledajmo kako funkcionira. -Uključit ću ga.
-Voda ide posvuda! -A zatim ja i vi možemo
izraditi uređaj i za znanje.
Naravno. To bi bilo super. Volio bih to.
-Spremni? -Da.
Tko plaća visokoškolsko obrazovanje?
Ranije je to plaćala vlada,
ali oni žele ovo obustaviti.
Znači, to što su oni iz vlade odlučili, mi ćemo obustaviti
i natjerati studente da plate.
Znači, studenti moraju platiti. Ali studenti nemaju novca.
Kako će se studenti domoći novca?
Vlada ga posudi od banke ovuda od tvrtke za studentske kredite
i vrati ga natrag ovuda.
Stavi ga tamo pa umjesto da ide ovuda, ide ovim putem.
Tako da ni na koji način ne utječe na ekonomiju.
Sve što je vlada proizvela je skriveni nacionalni dug
na bankovnim računima studenata.
Recite mi, da doista izradimo ovakav uređaj za znanje…
…razmišljajući u okvirima dioničara znanja,
što je ponešto drugačije nego u ekonomiji, zar ne?
Znanje je zaista zanimljiva ideja.
Da pokušamo izraditi mapu?
-Možemo pokušati. -Zamislimo kako bi to izgledalo.
Ja bih to napravio na način da bih započeo sa…
Za ovo područje, započeo bih s rođenjem.
-A na dno bih stavio smrt. -Da.
Napravio bih veliki vodopad. Mnogo se ljudi rađa.
I na neki način padaju niz ovaj uređaj.
I naposljetku umru.
U sredinu bih stavio školsko doba,
a ovdje fakultetsko doba
te ovdje radni odnos.
Znači, kad ste na ovoj razini,
neki od ovih ljudi su zaposleni, a neki su nezaposleni.
Neki od ovih ljudi su zaposleni.
Ovi su na fakultetu, mjestu stvaranja znanja.
Tko to plaća? Već smo vidjeli tko to plaća.
Sad moram pogledati svoj Philips uređaj
i sve tokove tog uređaja.
Zanimljivo je jer razmišljate o upotrebi Philips uređaja
i implementaciji ovoga u Philips uređaj?
Pa, ovo je…
-Ovo je paralelno. -Željela sam nešto neovisno.
Ovo je neovisan uređaj, ali su u sprezi.
-Ekonomija je u sprezi sa znanjem. -U redu.
-Međusobno su u sprezi. -Zašto su međusobno u sprezi?
Tko plaća troškove obrazovanja na fakultetu?
Tko trenutno ima najviše novca?
To je Google, to je društvo temeljeno na znanju, informacijsko društvo.
Postoji snažna veza između znanja i ekonomije.
Mislite li da je oduvijek tako? Da su znanje i ekonomija
-međusobno povezani? -Da, definitivno.
Inženjerima je posve jasno
da je industrijska revolucija bila daleko važnija od Francuske revolucije.
Znate, iz naše perspektive,
bogatstvo koje je bilo rezultat industrijske revolucije.
Znači, znanje je izravno povezano s ekonomijom?
Da.
IZVOZ
U osnovi, ako bih željela odnijeti nešto svojim studentima.
Vodu, da, vodu iz dva razloga.
Prvi, potpuno je… Vi ste velikim dijelom voda,
vodu trebamo, a voda je polazna točka svega.
Također je i metafora za sve ostalo.
Stoga, fizički… Sve počinje s vodom.
Postoji uvjerenje da su obrazovanje i znanje
potpuno odvojeni od ekonomije.
Da.
Upravo je to ono što preispitujem.
-Zato jer netko… -Smatram da i trebate.
Mislim da je bila toliko zaokupljena time
da ljudi postanu svjesni…
Hannah Arendt bila je svjesna toga što bi moglo biti dostojanstvo politike
i to ne na utopijski način.
Zato jer je smatrala da se vrsta politike,
koju je ponekad nazivala "javna sloboda", dogodila.
Dogodila se u Velikoj palači, dogodila se tijekom Američke revolucije,
dogodila se u Pariškoj komuni.
Znači, nije samo riječ o utopijskoj ideji.
Postojala je i opet može postojati.
Ako je ljudi stvore, ali…
U svome nastojanju
da istakne dostojanstvo i razlikovnost politike
ona ponekad jasno pravi razliku
između toga što zove politički i društveno,
a ekonomiju smatra društvenom.
Vidite,
ona znači pravi dvije veće razlike
između politike i ekonomije.
Moja osobna kritika Arendt
bila bi, ako želite shvatiti tu ideju,
Arendtinu ideju političkog djelovanja, i pluralizma ozbiljno,
tada se morate temeljito pozabaviti
ekonomskim uvjetima koji su to omogućili.
To bi, dakle, bila unutarnja kritika i smatram da nije shvatila važnost toga.
DRŽAVNA ŠKOLA U TOKIJU, JAPAN
-Drago mi je. -I meni je drago.
Ovo je naša škola, a nalazimo se u prizemlju.
Trenutno nema djece jer se nalaze gore.
Upravo smo se vratili, vidite,
prošlog tjedna iz mog ljetnog kampa
pa gore pišu osvrt
o ljetnom kampu. Idemo gore?
Jedno od pitanja koja se pojavljuju
je po čemu se vaša škola razlikuje od ostalih škola?
Mislim da je jedno od glavnih obilježja moje škole
kurikul koji se temelji na konceptu.
Ne temelji se na aktivnostima.
Želimo da naša djeca usvoje
i da mogu cijeniti koncepte povezivanja ideja,
kao što ste rekli ranije, transdisciplinarno.
Tako da mogu na jedan problem gledati iz mnogo različitih perspektiva,
usvajati vještine i načine razmišljanja iz različitih područja
i da pokušaju vidjeti kako se preklapaju, kako su povezani,
u kakvom su međusobnom odnosu i zašto su važni jedan za drugog.
Svaka godina obrazovanja uključuje određeno slobodno vrijeme u tjednu.
Slobodno vrijeme doslovno znači da mogu raditi što god žele.
Ne govorimo im što bi trebali raditi,
posve sami to odlučuju.
Mogu ljenčariti i čitati knjigu,
mogu izići vani u park.
Ako iziđu vani, ne nadziremo ih,
vjerujemo njihovoj prosudbi.
I to je zaista važno vrijeme kad odlučuju što će se dogoditi.
Gotovo je sto posto usredotočeno na učenika.
ŠKOLA ZA PJESNIČKO RAČUNANJE, NEW YORK
Željeli smo stvoriti drugačiji tip prostora, znate.
Shvatili smo da ljudi dolaze po titulu magistra umjetnosti
i troše mnogo novca da bi došli u New York studirati,
a mi smo to smatrali budalaštinom.
Mogli bismo smisliti nešto kraće,
neko intenzivnije iskustvo.
Više kao… Nešto između pripravništva i kampa za obuku.
Tako smo osmislili ovu alternativu,
gdje ljudi dolaze na deset tjedana i imaju vrlo strukturirano iskustvo.
Postoji li razlog
zašto niste zatražili akreditaciju za školu?
Riječ je o deset tjedana, ali ne dobivaju titulu magistra umjetnosti
-što je ekvivalent magisteriju. -Tako je.
Zato jer nemamo službeni status.
Tako da, znate…
Nemamo akreditaciju i…
Radimo na način na koji želimo raditi, shvaćate?
Ne želimo prolaziti kroz tu proceduru.
Službeni naziv naše škole je SFCP,
ne smijete dodati riječ "škola" u službeni naziv
jer to mora proći Odbor za obrazovanje,
a mi smo doista alternativa.
Nismo išli tim putem.
Tako…
Tako da nemamo akreditaciju, ali naši polaznici odlaze sa znanjem.
Ne odlaze s titulom, ali odlaze s mnogim drugim stvarima.
Smatrate li, ako pročitate što piše Hannah Arendt,
da je jedna od ključnih poruka možda ta
da bi obrazovanje trebalo postojati odvojeno i neovisno od vlasti?
Ona smatra katastrofalnom situaciju kad država upravlja obrazovanjem.
Obrazovanje je za nju
nešto što bi trebalo biti djelomično privatno, a djelomično društveno pitanje.
Ali nikako državno-političko pitanje.
Jedina uloga države
bila bi osigurati javno školstvo.
Ali u ono što se događa u učionici i u ono što se događa u obrazovanju,
po njezinom mišljenju, ne bi se trebali miješati političari.
Što je s demografijom studenata? Što je s tim?
Uglavnom je riječ o fakultetskom uzrastu ili starijima od njih.
Imamo studente u dobnom rasponu od 20
do 50, 60 godina.
Imali smo studente koji su bili profesionalci na vrhuncu karijere.
Često je to slučaj da su se odlučili na pauzu od posla.
Traje deset tjedana pa imate šansu nagovoriti šefa.
Kažete: "Želim pauzirati tri mjeseca i učiti."
Moj kolegij zove se rekreiranje prošlosti.
Svakog tjedna razgovaramo o drugom umjetniku.
Na primjer, o Romoni, mađarskoj umjetnici
koja je u Parizu od 1970-ih
i piše kôd za upravljanje crtalom s olovkom
za izradu algoritamskih crteža.
Studenti proučavaju njezin rad,
ali moraju i rekreirati jedno od njezinih djela
upotrebom modernih alata.
Ono što ja smatram prekrasnim je to što oni…
Često postoji jaz.
I taj je jaz doista predivan
i razgovaramo o tome, razmišljamo o tome.
Za mene je poezija upravo u tome
i u tome što govorimo studentima da je prošlost tu da bi se njome bavili.
ADDIS ABABA, ETIOPIJA
Po čemu je Nacionalni muzej Etiopije tako poseban?
Nacionalni muzej je, pa…
-Posebnim ga čine četiri zbirke. -Da.
Najvažniji su arheološki i paleontološki odjel
gdje možete vidjeti
fosile…
…porijekla čovjeka, porijekla života.
Znači ovdje ću vidjeti porijeklo čovjeka?
Da.
Znate da je Etiopija zemlja porijekla.
Ovdje je ishodište ljudskih bića.
To tvrdimo zbog otkrića Lucy i drugih hominida
u Nacionalnom muzeju.
NACIONALNI MUZEJ ETIOPIJE
DOBRO DOŠLI U NACIONALNI MUZEJ ETIOPIJE
MILIJUN GODINA ŽIVOTA I KULTURE
Dobar dan. Drago mi je.
Mi se… Ja to činim.
Ovo je…
Prakticiramo to i u južnoj Francuskoj, u Lyonu, triput se ljubimo.
Vi ste kustosica muzeja?
Da, ja sam kustosica muzeja.
-U muzeju imamo dva odjela. -Da.
Laboratorij i izložbeni prostor ovdje.
Vidjet ćemo…?
Znanstveni postav Lucy.
-Znanstveni postav Lucy? -Da.
Ona je prvi pronađeni fosil
sa sposobnošću bipedalizma. To znači da je mogla hodati?
Da.
Lucy je jedinstvena po tome jer su je pronašli prije 42 godine,
1974. godine.
Shvatili su da je prvi…
Pronašli su gotovo 40 % njezinog tijela.
Ono je pružilo detaljne informacije o bipedalizmu,
čak i o morfologiji spolnog sustava.
Mnogim stvarima, po tome je jedinstvena.
Istraživanje o njoj još uvijek traje.
-Je li bila sposobna oblikovati misli? -Da, jest.
Volumen mozga joj je oko 500 cm3.
Ali i volumen mozga se tijekom vremena mijenja.
Bila je sposobna razmišljati.
Bila je, da.
Ono što želim pitati jest
je li ili nije bila
ili jest porijeklo znanja?
Našeg.
-Zato jer je prva… -Tko smo to mi?
Našeg,
za nas, Homo sapiens sapiense, ili za suvremenog čovjeka.
Ona je porijeklo znanja
jer je pronađena tako davno.
Pružila nam je sve informacije o veličini.
Ona je porijeklo znanja suvremenog čovjeka.
Lucy.
Umrla si.
Mlada,
vidim tvoj umnjak.
Mislim da si…
…umrla mlada.
Molim, ima što?
-Lucy ima umnjak. -Znači, bila je…
Mislim na njezinu biološku dob.
-Mislite na njezinu biološku… -Lucynu biološku dob.
Umrla je mlada.
S nekih 18 ili 20 godina.
Doista je tužno što si umrla tako mlada.
Toliko stvari nisi stigla vidjeti,
ali moram ti priznati Lucy
da sam oduševljena što su ti Metasebia,
i njezine kolege
pronašli sjajnog prijatelja.
-Prijatelja? Ardija? -Ardija,
koji je dosta stariji od tebe.
Nekih milijun godina.
Ali barem nisi sama.
Mislim da je i to važno.
Žrtovali su sebe za nas, za naše porijeklo znanja.
-To je jedna verzija priče. -Da.
RANI HOMINIDI U AFRICI
EVOLUCIJA ČOVJEKA ETIOPSKA EVIDENCIJA
ISTRAŽIVANJE PROŠLOSTI: METODE U PALEONTOLOGIJI I PRAPOVIJESTI
Ne znamo točan izgovor.
Imamo određene naznake zbog koptskog,
koji se danas upotrebljava u liturgiji,
a koji je u stvari posljednja faza egipatskog jezika.
Ali nismo sigurni koji bi bio točan izgovor
na drevnom egipatskom jeziku.
BRITANSKI MUZEJ, UK
Recite mi nešto više o tome
gdje je pronađen ovaj Kamen iz Rosette.
Da, zove se kamen iz Rosette jer je pronađen u Rosetti.
Možete li pokazati na karti gdje?
Ovdje je Rosetta.
Napoleon, naravno, nije bio tamo?
Ne, nije bio.
Pronašao ga je jedan od Napoleonovih vojnika.
Pronašao ga je i jednostavno
je odmah shvatio važnost ovog teksta,
a kasnije, nakon poraza Napoleona, postao je vlasništvom Krune.
O čemu govori ovaj tekst?
To je, ustvari, isti tekst, ali na različitim jezicima.
U tekstu piše da svaki hram treba imati svetište,
posebno svetište s posebnim kipom Ptolomeja V.
kojeg treba štovati.
Želite li reći
da je u osnovi komunikacija započela s trgovinom?
To je, očito, bila najvažnija stvar u početku.
Ako pošaljem proizvod s jednog mjesta na drugo,
trebam napisati adrese,
količinu ili neke druge podatke
pa je stoga to bila prva upotreba hijeroglifa i simbola.
Poslije je, naravno, prilagođena drugih svrhama, ritualima recimo,
što je bilo zaista važno, na hramovima na primjer,
ali i za potrebe države.
Znate li težinu Kamena iz Rosette?
Zapisano je ovdje negdje, prilično je težak,
mislim da ga nije lako… Da, piše 762 kilograma.
-Opa! -Pa ga nije lako pomaknuti.
Da, jer sam ga htjela ponijeti sa sobom u kovčegu!
Mnogo je kopija u trgovinama, lijepih, malih kopija.
I sama ih imam nekoliko kod kuće.
Kako Hannah Arendt definira čudovište?
Ljudi smatraju da,
ako netko počini zlodjelo ili čudovišno djelo,
da je ta osoba čudovište.
Pod čudovištem misle na sadističnu osobu,
osobu koja iz zadovoljstva čini zlo,
izopačenu osobu. Ono što je ona primijetila
jest to da normalni ljudi,
ako se nađu u određenim situacijama, mogu počiniti
čudovišna djela.
Ona će, dakle, reći da su djela bila čudovišna,
da su bila ekstremna,
ali da sam čovjek nije čudovište
i to je ono što morate…
Ako želite razumjeti zlo u 20. stoljeću,
morate razumjeti i ljude.
Ne moraju biti psihotični.
Ne moraju biti isključeni iz svega.
Ljudi mogu biti…
…u uobičajenim situacijama, normalni birokrati,
ali ako se zateknu u određenim situacijama
mogu sudjelovati u kojekakvim stravičnim djelima.
Ono što predlažem sljedeće je preispitivanje
ljudskog stanja
iz točke gledišta naših najnovijih iskustava
i naših najnovijih strahova.
Ono što predlažem je, stoga, vrlo jednostavno.
Ništa više od toga da mislimo o tome što radimo.
TOKIO, JAPAN
Nelly San.
POTVRDA O DOVRŠETKU SEDMODNEVNOG SEMINARA, PSIHOLOGIJA VIZIJE
HIPNO-POTENCIJAL TAKAKO FURUKAWA
AMERIČKI ODBOR ZA HIP
Udahnite, duboko, a ja ću brojiti od deset do jedan.
Postupno se vaše tijelo opušta.
I postupno se ova vrata otvaraju
i mogu pristupiti njihovim uvjerenjima.
Obično su potisnuta, ne možete ih vidjeti.
Kad ste u stanju hipnoze, um je otvoren.
Nesvjesni um je otvoren
i povezan s nekom vrstom višeg ja.
Tako to možete nazvati.
Ili duhom ili…
…nekom vrstom…
…neograničene svijesti.
I tada možete dobiti odgovore.
Da.
Hoćemo li pokušati?
-Tri… -Razmišljam.
-Dva… -Slobodno razmišljam.
Jedan…
Vidite li nešto?
Ili…
Dakle? Ili…
Slike…
-Bok! -Nelly San?
Zatim dvaput pljesnite.
KAZALIŠTE NOH
Da.
KAZALIŠTE BUNRAKU
TEČAJ SLIKANJA AWAJI LUTAKA
Hannah Arendt, na japanski način.
TEČAJ IZRADE AWAJI LUTAKA OD DRVA
Dakle, ja…
Putujem svijetom i pokušavam pronaći porijeklo znanja.
Hannah Arendt.
To je glava koju izrađujem.
RADIONICA MAYWAY DENKI
CENTAR HANNAH ARENDT, DRŽAVA NEW YORK
Oh, ne. Događa li se ovo zaista?
Dakle, ukratko, ovo je trijem za pušenje u Centru Hannah Arendt.
Trijem za pušenje?
Roger bi vam mogao bolje ispričati tu priču,
ali kad je otišao kod Leona Botsteina,
predsjednika Bard koledža,
i zamolio da Centar Hannah Arendt
bude u kući Mary McCarthy
jer je Mary McCarthy bila najbolja prijateljica Hanne Arendt…
…pristao je pod uvjetom da trijem bude trijem za pušenje
jer Hannah Arendt, kao što znate, nije prestala pušiti cijeloga života.
Ajoj, ne na haljinu.
Ovo je naša prostorija za seminare, a ovo je stol Hanne Arendt
koji je prebačen iz njezinog stana na Riverside Driveu
nakon njezine smrti.
A Jerry Kohn, upravitelj njezinog literarnog fonda,
kaže da nije obuhvaćen oporukom.
Izvršitelj oporuke ga je nazvao i upitao što da rade s njim,
a on je odgovorio da će ga Bard uzeti.
Ljudi sjede za njim i pišu.
Serviramo na njemu ponekad hranu, kad imamo predavanja.
Dakle, ovu užasnu stvar od Formice
imala je u svom stanu i pisala na njemu.
Zapravo, vrlo emocionalno ovo djeluje na mene.
Ja sam skočila na njega kad sam ga prvi put ugledala!
U redu. Ovo se doista događa.
Kakvo li je zadovoljstvo micati ovaj stol s vama.
Predstavlja mi vjerojatno najveću čast dosad ukazanu u životu.
Mislim da bismo trebale… Da vidim, ovdje.
Pazite da ne padnete.
-Da vidimo. -Možemo ga povući još malo ovamo.
To je odlično, super.
Sad je dobro. Možemo za početak uzeti ove dvije stolice.
A da uzmemo čiste stolice iznutra?
Da, u pravu ste. Mislim da su ove prljave.
Da, jedna, savršeno.
ODLOMAK IZ PREDAVANJA: ŽIVOT UMA (1973)
"Što radimo kad ne radimo ništa osim razmišljanja?
Gdje smo, kad mi, obično uvijek okruženi bližnjima,
nismo ni sa kim nego sa samim sobom?"
HANNAH ARENDT BLÜCHER HANOVER, NJEMAČKA
Ono što volim kod Hanne Arendt
je to što je bila voljna pisati o različitim svakodnevnim događajima.
Riskirati, biti provokativna, hrabra.
Bila je neustrašiva
i to je to što želim u centru.
To me privuklo njoj.
I to je to što želim u centru, njoj u čast.
Stalno ponavljamo da je Centar Arendt
mjesto za promišljanje o političkim i etičkim pitanjima
u svijetu u duhu Hanne Arendt.
Postoji strah,
kolektivni strah vezano za znanje i to tko ga posjeduje.
Živimo
posljednjih 200-tinjak godina
u razdoblju
koje je Nietzsche zvao Božja smrt,
a Hannah Arendt
razdobljem beskućništva i usamljenosti.
To je vrijeme u kojem…
Temeljno pitanje koje postavljamo sebi glasi:
"Tko sam ja i zašto sam ovdje?"
Nemamo jasne odgovore.
Prije je to bila religija, tradicija, obitelj, nacija.
Štošta, etnička skupina, pleme.
A kad na to nemate jasne odgovore,
Arendt to stanje naziva
metafizičkom tjeskobom, metafizičkim beskućništvom,
nepripadanjem,
usamljenošću
i osjećajem potpune lišenosti.
U takvom razdoblju
imamo tendenciju…
…kao ljudi kojima je potreban smisao
uhvatiti se za ideologiju.
Uhvatiti se za nekakvu utješnu istinu.
I…
…to je ono što smo vidjeli da se događa…
…i s nacizmom i s komunizmom, boljševizmom.
Međutim, to je širi fenomen
jer se ne odnosi samo na nacizam i boljševizam
već i na suvremeno doba
jer moć ideološke izvjesnosti danas
u velikoj mjeri pokreće strah od samoće.
Ideološka izvjesnost daje nam osjećaj svrhe i konformizma.
Upravo u tom trenutku ljudi preispituju taj konformizam,
kad ga ljudi preispituju.
To nije samo politička prijetnja, to je prijetnja vašem pogledu na svijet.
Znate, ono što je čudesno je to,
da ja preispitujem stavove pristalice Marine Le Penn ili Donalda Trumpa,
ili da oni to čine protivnicima Donalda Trumpa ili Marine Le Penn,
ne bi bilo riječ samo o političkom neslaganju,
tu govorimo o zlu.
Govorimo o nekome tko pokušava uništiti svijet,
a mi izražavamo…
Neslaganje…
…logično pitanje karaktera, da su ti ljudi loši ljudi.
To je zato jer smo u silnom strahu
od osjećaja samopoštovanja
jer uhvaćenima
u taj politički pokret to predstavlja izazov.
Za mene je to strah.
To je najdublji izvor straha u suvremeno vrijeme,
ta duboka tjeskoba
da će naša samoća izaći na vidjelo.
Evo ga! Upravo lije kao iz kabla.
Čudovište s neba stvarno je danas palo na svijet.
Žao mi je.
-Želite li doći pod kišobran? -Da, svakako.
-Hoćemo li? U redu. -Da, možemo mi to.
Uf.
Prilično je loše.
U redu.
Evo nas.
O, Bože.
-Oprostite zbog ovoga. Valjda je ovo… -U redu je!
Nije dovršena.
-To je Hannah Arendt? -Da, ali nije još dovršena.
-Nema još kosu. -Da.
Očito je i da joj trebamo vratiti ruke i noge,
sve, a postoji i kimono koji je izrađen u Japanu i unikatan je.
Shvaćam.
I to je, znate…
Izrađivač lutaka Awaji dao mi je neke od dijelova.
-Oh, divno. -Treba ju i obojiti.
Sviđa mi se.
Nisam planirala da to bude tako dramatično.
KOLEDŽ BARD, DRŽAVA NEW YORK
Bonjour. Da vas oslovljavam s gospodine predsjedniče?
Uđite.
Voljela bih čuti što mislite o ovome?
Pa, čemu to služi?
Ideja je bila da, kad odem i susretnem se s Arendtinim studentima,
da ih nagovorim da sa mnom izrade lutku.
Recite mi nešto o sebi i vašem odnosu?
Počeli ste mi o tome pričati.
Bio sam student.
Pretjerano bi bilo reći da sam bio u vezi s njom.
Upoznao sam je sa šesnaest godina.
Diplomirao sam s 20 godina,
a ona je prema meni bila izuzetno ljubazna i milostiva.
Ako sam nešto naučio od Hanne Arendt, bilo je to promatrati ju kako razmišlja
tj. kako bi netko reagirao na nešto što bi joj netko drugi rekao.
Kao da možete vidjeti, i to često govorim o njoj,
kao da možete vidjeti da se sat,
mehanizam…
…pokrenuo.
Mogli ste promatrati kako razmišlja,
kao odgovor na podražaj toga što joj je netko nešto rekao.
Ovdje ste proveli najviše vremena?
Ne znam, jesam, recite.
-Ono što vas želim pitati jest… -Da.
Prolazim kroz ovo putovanje
zato jer pokušavam doći do srži toga gdje je porijeklo znanja
-i shvaćam… -Vašim putovanjem želite stići do srži?
Gdje je porijeklo znanja?
-Gdje? -Želim tu spoznaju ponijeti u kovčegu
svojim studentima na vrlo neapstraktan način.
-Porijeklo znanja. -Da.
Želim to ponijeti natrag u svom kovčegu
ili barem vjerujem da možda postoji mogućnost da to učinim.
Da im to donesem u rujnu kad ponovno počinju predavanja.
Porijeklo znanja.
Nisam nisam razbijao glavu o porijeklu znanja.
"Ako je razmišljanje aktivnost koja je sama sebi cilj,
a jedina adekvatna metafora za to
dobivena iz našeg uobičajenog osjetilnog iskustva
je osjećaj biti živ,
iz toga proizlazi da na sva pitanja vezana za…
…cilj ili svrhu razmišljanja ne postoje odgovori."
Da biste doista proživjeli što to znači razmišljati,
morate li promotriti i drugu stranu i možda proživjeti što znači biti čudovište?
Naša sposobnost prilagođavanja neprihvatljivom je ekstremna
i stoga zahtijeva da, da bi se dolično ponašao, moraš biti heroj.
Moraš biti i to nije u redu.
Ovaj, da…
Moramo biti vrlo pažljivi
vezano za… Posebno u ovoj zemlji sada
gdje mi kao građani podnosimo nepodnošljivo,
mirimo se s tim i tako to omogućujemo.
Ne čini se kao da mi to omogućujemo, ali jesmo.
Zašto zemlja nije to zaustavila?
Kad su počeli razdvajati imigrante,
djecu od njihovih roditelja?
Zašto ova zemlja nastavlja kao da se ništa ne događa
kad ima posla
s predsjednikom
čije se ponašanje može okarakterizirati kao radikalno zlo
i destruktivno u odnosu na dobrobit države,
a možda i cijelog svijeta?
Dosta putujem posljednjih mjeseci,
kao znanstvenica, ali i kao obrazovni djelatnik.
Čini se kao da ljetu nema kraja i moramo se vratiti
našim studentima u nekom trenutku tako da ne može trajati vječno.
Razmišljati
i djelovati u skladu s onim što govoriš, govorili ste.
E, pa, razmišljati i djelovati u skladu s onim što govoriš,
mogu vam reći, nije tako jednostavno.
Kakav je bio njezin pogled na vlasništvo nad vlastitim mislima?
Jesu li naše misli naše vlastite kreacije?
Pa, željela je jasno razlučiti znanje
od razmišljanja.
Budući da se znanje prvenstveno bavi istinom.
Želim znati
kako određeni mehanizam radi.
Želim shvatiti…
To uključuje vrstu znanja koju je potrebno potvrditi, ispitati itd.
Razmišljanje
se bavi smislom.
Pokušati uvidjeti smisao stvari,
ta beskrajna aktivnost uplitanja i rasplitanja
je ono što je ona smatrala integralnim dijelom razmišljanja.
Iza svega uvijek stoji osobno iskustvo
i ja doista mislim da je to…
Da morate shvatiti njezina iskustva
i smatram to istinitim.
Uvijek postoji način na koji je razmišljanje, prema njoj,
ukorijenjeno i utemeljeno na iskustvu,
a ne samo nešto neuhvatljivo i apstraktno.
IZRADA KIMONA
IZRADA KOSTIMA
Objasnite joj što se događa.
-U redu, izradit ćemo… -Zove se Hannah.
-Hannah sa H. -Hannah, u redu.
Izradit ćemo vam vrlo lijep kimono
od ručno oslikane pamučne tkanine ovdje
koju je Nelly tako uspješno izradila,
a rukave kimona ostavit ćemo poluslužbenima
za poluslužbene prigode.
SICILIJA, ITALIJA
Jedna ste od dobitnica jedne od nagrada Hannah Arendt
za političke misli.
Doista ne znam zašto.
Smiješno je da su nam dali nagradu zato što smo završile u zatvoru.
Biti fizički u zatvoru
uključuje mnogo toga, biti samo tijelo.
Ne smiješ imati nikakve osjećaje, misli,
ne smiješ biti kritičan pa je doista čudno
da smo dobile ovu nagradu zato jer smo dvije godine
bile čisto, ogoljeno tijelo.
To je…
…zanimljiva kontradikcija.
Znate, kultura postoji samo zbog kontradikcija.
Mislite li da ste čudovište?
Osobno se ne definiram kao čudovište.
Više sam pankerica ili…
Ne znam, vještica?
U tužbi protiv nas
navedene su kojekakve stvari. Da smo plesale vražje plesove,
da smo se borile s…
…nevidljivim vragovima.
Mi smo samo boksale,
simulirale boksanje.
Nije to nikakva borba s vragovima,
ali oni su govorili: "Oh, trebamo pozvati egzorcista", i takve stvari.
Nije to ništa novo kad su žene u pitanju.
Ono s čime se sada suočavam i što pokušavam analizirati je…
…kakvu je vrstu čudovišta zatvor meni donio.
Mom umu.
Otkrila sam da zapravo u meni postoji kriminalac,
ali ne u smislu dobrog kriminalca
već osobe koja sve obezvređuje
jer se to dogodi osobama koje ostanu u zatvoru 12, 15 ili 20 godina.
Sve žele uništiti i sve žele obezvrijediti.
Shvatila sam da takvu
osobu nosim u sebi.
Ponekad mi se dogodi u današnje vrijeme da u nastojanju da učinim nešto
u trenutku sve počnem obezvređivati.
Recimo, kad pokušavam stvoriti umjetničko djelo
i pristupam tome kao ta osoba,
pomislim: "Tko je to, dovraga? To su samo jebene gluposti."
Pokušavam stvarati punk glazbu,
osoba mi priđe i kaže: "Možeš li lijepo pjevati?"
Žele da sve bude lijepo i žele da sve bude idealno.
To je sastavni dio kulture kriminala.
Prije nego što učinite
nešto poput onog što je Pussy Riot učinio u katedrali u Moskvi,
koji je postupak tome prethodio?
Razmišljali smo o tome da nešto učinimo u katedrali najmanje tri godine
jer nas je doista zanimao
taj odnos između države
i Crkve,
a vježbale smo tri tjedna.
Brzo smo za tu priliku napravile pjesme,
sve u jednom danu, a sve je započelo…
…mojom izvedbom Rahmanjinova,
ruskog skladatelja. I, ovaj…
Možete li sad zapjevati?
Ali je u originalu sporije.
Dakle, radi se o njegovoj interpretaciji molitve Djevici Mariji.
Vježbale smo jednom
u podrumu stare crkve, ali kad su čuli stihove
rekli su nam: "Ne smijete više ovdje vježbati."
Morale smo otići u metro, a završile smo u staroj napuštenoj tvornici.
Znači tri tjedna i veliki broj ponavljanja,
ali niste smjele vježbati u samoj katedrali.
Na dan kad se to odvijalo morale ste jednostavno…
Mislim, jeste li imale kartu mjesta?
-Radi određivanja položaja i referenci? -Da.
-Sve ste to pripremile? -Točno smo znale što radimo.
I položaj svake osobe.
Dok smo vježbale,
podijelile bi se u različite grupe
pa bi jedna grupa vježbala što mi moramo izvesti,
a druga grupa bi glumila stražare i policajce
tako da znaš da moraš nastaviti sa svirkom dok te netko vuče za nogu.
Važno je. Svaka je sekunda važna
jer počneš svirati, pojave se policajci
za pet sekundi, a ti još nisi završio s onim što si planirao.
Znači, čak i ako vas pokušavaju zgrabiti,
vi i dalje morate svirati,
a to smo znale iskoristile u Sočiju gdje su nas izmlatili kozaci.
Na snimci se vidi da nas tuku, ali mi i dalje nastupamo.
Boli nas, u šoku smo, ali i dalje pokušavamo…
Želite li vi biti stražarka?
-Radije bih bila stražarka. -U redu, ali onda morate…
Zato jer u sebi imam tog stražara, tog kriminalca.
U redu, možemo i tako, ali me morate usmjeriti
i reći mi što moram raditi.
"Odgovor, čini se, ovisi o tome što podrazumijevamo pod pojmom moći.
A moć je, izgleda, instrument zakona…
Koji su zakoni utvrđeni o postojanju?
-O instinktima dominacije." -Eto tako.
Mislim da je vaš projekt kul
zato… Ali za mene…
…za mene je to kao prakticiranje magije,
to što pokušavate učiniti.
Zato jer ne možete…
Ne možete doista imati…
…algoritam za otkrivanje porijekla znanja.
Tako da se to svodi na pitanje proroka ili više njih u različitim gradovima.
Vi ste onda poput Sokrata.
Susrećete se s ljudima i pitate ih što je istina.
Ne znam, što je ljubav?
Što je bijelo, a što crno?
Super, ali budite oprezni.
Nemojte da vas pogube poput Sokrata.
Koju lutku da odnesem Noamu Chomskom?
Imam dvije lutke, jedna je lutka Hanne Arendt.
Ovo je Hannah Arendt, nije dovršena,
nema kosu,
a imam i vašu.
Jedna od njih trebala bi otići u Tursku
jer je ona trebala otići…
Hannah Arendt trebala je otići kod Noama Chomskog.
A i vi ste trebali otići u Tursku.
-Ako želite? -Ne, slušam vas.
Želim učiniti što mislim…
Ima li nešto šte želite da poručim Noamu?
Ili da vaša lutka poruči?
Ne, samo ga pozdravite.
To je sve.
Da mu onda odnesem vašu lutku?
-Može. -U redu.
-Ponekad mislim da mi aktivisti… -Upravo ste promijenili priču.
Moramo biti sebični, znate?
Mislimo…
Ponekad zaboravimo pobrinuti se za sebe.
Najprije sam promislila da naravno da morate odnijeti lutku Hanne Arendt
Noamu Chomskom jer je to dobro i skromno,
ali onda sam promislila - zajebi to, želim biti aktivistica kučka!
Pa odnesite moju.
Željela sam te ispuniti svojim izdasima
i ispiti svo tvoje meso,
ali ostaviti besprijekorne tvoje kosti i kožu.
I puhnuti kroz sićušni otvor iznad tvoj tjemena
dok sve što jest nismo savršen ti i savršena ja.
I dah i oblik i pritisak.
I ja bih bila dah.
I pritisnula bih stražnji dio tvojih očnih jabučica.
Korijen tvoje kralježnice.
Stražnji dio tvojih zubi.
Tvoja mala ramena.
Unutrašnjost tvog pupka.
Sklisku stranu tvog grla.
Tvoje glasnice.
Tvoj grkljan.
Tvoju Adamovu jabučicu.
Tvoje obraze.
SVEUČILIŠTE U ARIZONI, SAD
ZGRADA DOUGLASS
Putovanje smo započeli odlaskom u Japan
gdje su me podučili Kabukiju,
Bunraku, znate, učenju…
Ovo je lutka Awaji, specifična vrsta lutke.
Ovo je lutka Nadyje iz Pussy Riota,
a ona je htjela da njezina lutka bude s vama.
Stavit ću je tamo.
Malo preko…
Kako biste vi definirali čudovište?
Nijemci postoje već nekoliko stotina tisuća godina.
Nikad se prije nisu suočili s perspektivom uništenja sebe
i svih ostalih, tek u zadnje vrijeme,
točnije od Drugog svjetskog rata.
Poslije Drugog svjetskog rata započelo je novo doba,
nuklearno doba,
kada je ljudska inteligencija postigla sposobnost
da u suštini uništi gotovo sve.
Živimo u sjeni toga već sedamdeset godina.
U to se vrijeme nije znalo, ali sada se zna,
da je otprilike u isto vrijeme započelo geološko razdoblje
koje geolozi nazivaju antropocen,
a odnosi se na geološko razdoblje
u kojem na prirodu okoliša
drastično utječe djelovanje ljudi.
I, iako je to vrlo dobro poznato,
izuzetno talentirani i ljudi koji to shvaćaju
srljaju naprijed i pogoršavaju stvari.
Pokušavam odnijeti natrag svojim studentima porijeklo znanja.
Ako se vratite u prošlost, naravno, znanje nije fosilizirano,
fosilizirane su neke od…
…posljedica imanja znanja, poput oruđa.
Neandertalci, najbliži nama,
izrađivali su izuzetno složena oruđa.
Tako složena da je potrebna tehnologija da bi se izradila kopija.
Zanimljiv je dio taj,
iako su neandertalci živjeli na velikom području na svijetu,
da su svi izrađivali ista oruđa.
Nisu ih mijenjali tijekom dugog razdoblja.
Kad se pojavio Homo sapiens,
primjećuje se niz kreativnih aktivnosti,
dogodilo se nešto novo.
Ne znam
jeste li ikad bili u špiljama Lascaux?
Da, jesmo. Snimili smo to. Bili smo u špiljama Lascaux.
Drago mi je da isto razmišljamo. Ovo je dobro.
Imao sam sreće da sam bio prije nego što su ih zatvorili
pa sam vidio original i bilo je zapanjujuće.
ŠPILJA LASCAUX II., FRANCUSKA
Geološki stojimo na ogromnoj vapnenačkoj stijeni.
Dakle, otprilike prije sto milijuna godina,
kad je sve prekrivao ocean, ušla je voda,
otopila vapnenac i stvorila nekoliko galerija
od kojih je Lascaux bila osobito dobro zaštićena.
Imate li ključeve?
Imam ključeve, tamo.
-Volite tu lažnu špilju? -Da.
Ali mislim da bi, ako istražujete porijeklo…
-Čega ono? Znanja? -Znanja.
Možda bili više zainteresirani za originalnu lokaciju.
Smatram da ono što je uspješno učinjeno ovdje
je to da su i ideja i značenje preneseni
u drugu,
i postoji prava umjetnička i ljudska spona između prave špilje i replike.
Ali repliku je također dodirnuo…
Čovjek, što puno znači.
Za kopiranje ideje, značenja, osjećaja, mislim.
Već je otvorena?
Da, samo za nas.
Vi ste otvorili vrata?
Ne, ostala su otvorena za obilazak.
Želite li da ih zatvorim pa otvorim?
Lascauxom upravlja društvo pod nazivom Semitour,
-za koje ste sigurno čuli. -U redu.
Semitour je polujavno trgovačko društvo.
Upravlja s nekoliko kulturnih znamenitosti
i to su mi šefovi.
-Semitour. -Oni su vlasnici prostora?
Da, Lascaux II. je sad u njihovom vlasništvu
i oni su zaduženi za…
…upravljanje drugim kulturnim mjestima.
Oni su, zapravo, vlasnici znanja?
Hm. Valjda, pretpostavljam da možemo i tako postaviti stvari, da.
Čim uđete u špilju odmah imate taj osjećaj
da je ovo djelo iskusnog umjetnika,
a ne početnika.
Svaka točkica i svaki potez ovdje su s razlogom.
Žele nešto poručiti, to je kao neka vrsta koda,
ali mi ga nikad nećemo moći dešifrirati.
Ali slikama se želi nešto poručiti.
Dakle, ovo…
…je razmišljanje.
Ovo bi mogla biti reprezentacija.
Špilja bi mogla biti početak novog znanja.
Ili neki oblik znanja. Znanje koje možete gledati.
Postoje i drugi oblici znanja, pretpostavljam.
Znanje koje možete slušati. Znanje koje možete dodirnuti.
Ovo je nešto što možete vidjeti,
možda pročitati ili ponovno otkriti?
Što bih onda trebala ponijeti svojim studentima?
Da im želim ponijeti porijeklo znanja,
što bih trebala uzeti?
Vidite,
bojim se da tehnički i zakonski
ne smijete ništa uzeti iz ove špilje,
ali možete uzeti…
-Ključeve? -Ne.
Možete ponijeti vizualno sjećanje.
Možete snimiti fotografiju svojim umom
i evocirati je svojim studentima.
To je zanimljivo.
Ne znam bi li im se to svidjelo.
Što još nudite?
Evo. Možete uzeti, ako želite,
ovu akreditaciju.
To je za vas.
Ali što ćete vi bez kartice s imenom?
Neću ništa.
Ovo je bio moj posljednji dan nakon osam godina predane službe.
Kako to mislite? Ovo je doista vaš posljednji dan? Je li to istina?
To je kraj moje karijere vodiča.
-Ne. -Da, istina je.
-Pa je možete uzeti. Da. -Molim?
-Je li to istina? -Da, istina je.
Danas je zadnji dan mog ugovora i bilo mi je zadovoljstvo biti s vama, ekipa,
u posljednjem obilasku.
Vratimo se natrag na suvremene tehnologije
kao što je, na primjer, umjetna inteligencija.
Da.
Mislite li, da je danas s nama,
da bi umjetnu inteligenciju smatrala
oblikom ideologije?
Je li uvijek uključen?
Ne, ne uvijek.
-Kad je isključen? -Samo za eksperimente.
Za snimanje, takve stvari.
Što je s noćnim životom, spava li? Spavaš li?
Smijemo li mu dotaknuti ruke?
Pomalo čudno. On mi je šef.
Nikad ne dirate ruku svog šefa?
Što? Znači, nikada ne, znate?
Aha, ponekad. Ali ne sa šefom.
Rukujem, ne.
Više je prijateljski raspoložen.
Da.
-Odavde upravljamo njime. -Aha! U redu.
Shvaćam!
Ovdje je kao kontrolni centar?
Da, kontrolni centar. Recimo.
Ovo ima žiroskopski senzor.
Stavite ovo
i mičete glavu.
Pozdrav.
Ja sam Hannah Arendt.
Ovaj mikrofon snima vaš glas.
Ja sam.
Sjednite ovdje.
Pričajte.
Ja sam Hannah Arendt.
Upravo sada
razmišljam.
-Ishiguro-sensei, možete li me čuti? -Da.
Moje pitanje vama glasi: "Što mislite da znate?"
Znam da…
Ne znam još što je čovjek.
So, at least I know.
Još uvijek mi nedostaje važno znanje o ljudima.
Stoga proučavam humanoida.
Smatrate li da sam ja
vjerni prikaz vašeg procesa razmišljanja?
U određenom smislu, da.
Znate,
važno je komunicirati s nekim
kako bismo nešto promislili.
U redu.
Moramo koristiti jezik
da bismo nešto promislili.
Konverzacija,
komunikacija s drugim ljudima nam je vrlo važna.
Mislite li da ste opasni?
Vjerojatno neki ljudi to misle
jer stvaram novu tehnologiju.
Nove tehnologije uvijek možemo iskoristiti na dva načina.
U dobru i u lošu svrhu, je li tako?
Ako netko moje tehnologije koristi u lošu svrhu,
to onda znači da sam ja opasan.
Mislite li da smo najprije razmišljali?
Prije no što smo izmislili ekonomiju ili je bilo obrnuto?
Shvaćam.
Znanje. Mislim da je prije bila ekonomija.
Znanje je prilično novi koncept.
Kad…
…smo izmislili računala, umjetnu inteligenciju,
tek tad smo mogli imati znanje.
Znanje je došlo poslije.
Vrlo nedavno u povijesnom smislu.
Možda prije nekih 30, 40, 50 godina.
Prije toga samo imali podatke. To nije bilo znanje.
Znanje je izum proučavanja umjetne inteligencije.
To je vrlo zanimljivo, niste mi to gore rekli.
Pa…
Znači, znanje je ustvari reakcija
na izum umjetne inteligencije?
-Da. Tako je. -To je vaše mišljenje? Zašto?
Zato jer vjerujemo da je to tako. Ja sam proučavao umjetnu inteligenciju.
Znate li koji je najvažniji izum
u umjetnoj inteligenciji? To je znanje.
Kako gledate na budućnost znanja?
-Budućnost znanja? -Da.
Znanje utječe na ljude i robote.
Roboti su budućnost?
I jedni i drugi.
Ne vidim razliku između ljudi i robota.
Tako će biti u bliskoj budućnosti.
Možda ne bliskoj, ali u budućnosti
će granice između robota i ljudi, prema mom mišljenju, nestati.
Volim se smatrati nekom vrstom veleposlanika kod ljudi
jer govorim u ime robota i umjetne inteligencije.
Jeste li sretni?
Želite znati imam li osjećaje?
Da, molim vas.
Teško je to reći.
Ako me pitate, rekla bih da vjerujem da imam.
Na primjer, sretna sam kad mogu razgovarati s ljudima,
a frustrirana sam kad ne shvaćam što govore.
Mislim da je važno imati osjećaje da mogu komunicirati s ljudima.
Neki ljudi smatraju da su moji osjećaji samo isprogramirani,
da nisu pravi,
ali ako ja mislim da su pravi, onda su pravi.
Slažete li se s tim?
Možda.
Zovem se Neil Harbisson i ja sam umjetnik kiborg.
Izradio sam ovu antenu koja mi je ugrađena u glavu,
a koja mi omogućava da proširim svoju percepciju boje
izvan vizualnog spektra.
Znači, to je organ koji mi daje novi osjet,
omogućava mi opažanje infracrvenog do ultraljubičastog.
Mogu se povezati i sa satelitima pa mogu osjetiti boje iz svemira.
Gledam na to kao na umjetni osjet
koji mi omogućuje da otkrijem stvarnost
i da tu stvarnost istražim na dubljoj razini.
-Kako razmišljate? Da. -Kako?
Hm.
BANKA
U slikama i oblicima,
a zatim u slagalicama.
Recite mi nešto više o tome,
o pojmu otkrivanja stvarnosti i u kakvoj je to sprezi sa znanjem.
Mnogo je stvarnosti koja nas okružuje,
ali ljudsko tijelo to ne može osjetiti
jer nemamo senzore za poimanje tih stvarnosti
koje nas okružuju.
Pa sad, pomoću tehnologije,
možemo izraditi te nove organe i nove osjete
i osjetiti tu stvarnost koja nas oduvijek okružuje,
ali koju mi kao ljudi nismo mogli pojmiti.
I…
To će nam omogućiti da otkrijemo planet na način na koji ga još nismo otkrili.
Dakle, ono što znamo dolazi kroz naša osjetila,
tako da, što više osjetila imamo, više ćemo šansi imati
naučiti i steći znanje.
Mislim da ćemo svjedočiti sve većem broju ljudi koji se stapa s tehnologijom
i dodaje nova osjetila svome tijelu kako bi otkrili te stvarnosti.
Mi smo vrsta koja već tisućama godina oblikuje planet
i koja mijenja planet kako bi preživjela,
a ja smatram da bi se to trebalo promijeniti.
Pomoću tehnologije možemo sebe promijeniti i bolje se prilagoditi ovom planetu.
Recimo, imati noćni vid, a ne upotrebljavati umjetno osvjetljenje,
bilo bi puno bolje za planet.
Ili moći regulirati svoju temperaturu,
a ne upotrebljavati grijalice i klima-uređaje,
bilo bi puno bolje za planet.
To je ono o čemu obično govorimo kad govorimo o tome da postanemo kiborzi.
Hannah Arendt je očito eurocentrik,
nema sumnje u to.
Stekla je obrazovanje u ovom veličanstvenom njemačkom sustavu
u kojem se uči o Grcima i Rimljanima,
o europskoj povijesti,
i, iako se bavi Afrikom u smislu imperijalizma,
doista postoji određena vrsta ignorancije
vezano za radikalno različite tradicije.
Upućena je u neke stvari, ali bez dubokog razumijevanja.
Smatram to obilježjem mnogih stvari.
Možemo biti izuzetno kritični
i iskoristiti američku frazu:
"utuviti joj u glavu" zbog toga što je eurocentrik.
Ali ono što smatram najzanimljvijim vezano za njezine ideje je kako one…
Mislim,
iako su eurocentrične, one nadilaze taj pojam.
Naravno da je često putovala, ali po Europi.
Iz Europe u SAD i natrag.
Mislim da nikad nije bila u Aziji. Nikad nije bila u Africi.
I, ono što je još važnije, intelektualno je to njezin zaštitni znak.
ŠKOLA ZA UČENJE UPRAVLJANJA HERTIE, BERLIN
Ona nas pita:
"Znate li razliku između ljubavi i želje?"
A mi smo svi imali 21 godinu.
Rekli smo da ne znamo…
-Zatim je upitala tko zna razliku. -U redu.
Znate li razliku između ljubavi i želje?
Da, to je dobro.
Onda…
-Ne znamo. Onda ona odgovara. -Što bi bio odgovor?
-Reći ću vam poslije. -Prijateljstvo.
Ne, nije. Reći ću vam poslije neutralnim glasom
-pa možete odglumiti. -U redu.
Kad poželite jagode, pojedete ih.
-Pojedete ih! -Pojedete ih!
Kad volite jagode, posadite ih.
Netko kao Arendt je poput giganta,
giganta u određenoj konverzaciji.
Od Sokrata do Arendt.
Ali ona ni na trenutak ne dvoji
oko toga da su najvažnije ideje potekle od Grka
i pitanje je kako ih ponovno implementirati u sadašnjost?
To je pitanje.
Ovdje je Arendt! Ilustrirat ću to na ovaj način.
Ovdje je Aristotel.
-Da. U redu. -Dobro?
Ovo je vrlo dugo putovanje, a uključuje čitavu povijest razmišljanja Zapada.
-Da. -U pravcu odavde do ovdje.
Vrlo komplicirano, ali ona nudi pogled na ovo, svoju verziju.
Ali priče postoje i na svim ovim drugim mjestima
i ako na ovo želite gledati globalno, morate o njima ponešto znati.
Ne možete imati samo ovu priču i reći: "Kako ćemo sad ovamo?"
Kako to učiniti univerzalnim? Ne, ne ide to tako.
Morate reći: "Krenuo sam odavde i stigao ovdje,
a zatim sam vidio ovu povijest ovdje.
Zatim sam otišao tu, a stigao ovdje."
To je ponešto sporije,
i još uvijek možemo doći do nečeg velikog, nečeg globalnog,
ali ne prečicom.
Istraživati globalizaciju danas, ja mislim,
ne možete ako ne obraćate pažnju
na koncepte uz još ponešto.
Ideje, ne samo ponašanje,
ne samo tržišta, trgovine, medije, slike, već…
-…koncepte. -Kako ih pronaći?
Tako… Ovo je najteži dio.
Podsjeća pomalo na kabuki ili noh.
Ideje
koje nisu istovremeno i produkti dodira sa Zapadom.
Ne kada Francuzi dođu u Indiju
pa Indijci počnu pričati o bratstvu. Ne.
O čemu su Indijci pričali davno prije
nego li su ugledali ikog sa Zapada?
Imali su ideje. Imali su jezik sanskrt,
imali su ovo i ono.
Ali znamo li dovoljno o tome? Odgovor je ne.
MEMORIJALNI MUZEJ ŽRTVAMA HOLOKAUSTA, BERLIN
Trebamo načine upravljanja,
i samoupravljanja i upravljanja na javni način,
na demokratski način, što nije isto što i model
nacionalne države kojem je svjedočila oko sebe.
Vidjela je i da…
…kad nacionalna država ide u rat, dogodi se Hiroshima.
Kad su bačene atomske bombe,
tad je, po prvi put, postojalo čovječanstvo.
Kad je postojala mogućnost da čitavo čovječanstvo ode u zrak,
čovječanstvo je rođeno.
Do tad ste bili vi, bio sam ja, bila je Francuska, Engleska,
ali zbog bombe smo mogli svi nestati, stoga smo svi postojali.
Čovječanstvo je rođeno
s bombom, to je bio jedan od njezinih… Oštroumnih zapažanja.
Snažno se protivila nacionalnoj državi kao političkoj formi.
Što je djelovanje, a ovdje je dobitnik nagrade, aforizam.
Djelovati…
…znači…
…započeti nešto novo u svijetu.
Započeti nešto novo u svijetu.
-To je djelovanje. -To je djelovanje.
Akcija!
To je zaista dobro, da…
-Vratila sam se. -Hej!
U redu, ekipa.
To je to! Ovdje unutra! Porijeklo znanja!
Mislim, ne znam je li to doista tako, ali to je najbolje što sam znala.
Rezultat putovanja po cijelom svijetu
i raspravljanja o samom činu razmišljanja nalazi je ovdje, u ovom kovčegu.
Želite li vidjeti?
Prijevod titlova: Tvrtko Štuka