Kopior.
Förfalskningar.
De finns överallt.
Vissa är lätta att känna igen.
LOCH NESS-MONSTRET
Vissa tog längre tid att avslöja.
TVINGAS ÅTERLÄMNA GRAMMY
Från våra pengar...
Han ser ut som jag.
...till våra prylar.
Från läkemedel till märkeskläder.
Piratkopior kostar årligen miljarder dollar
för världsekonomin.
Det är deras kusliga förmåga att imitera äkta vara
som ger dem deras makt.
De kan underminera varumärken värda miljoner dollar,
förstöra förtroendet för regeringar
och finansiera verkligt hemska saker.
BULGARIEN
Terrordåd kan finansieras med falska pengar.
Jäklar!
Hur undgår piratkopior att avslöjas?
Vi ska ta reda på det.
Det här är förfalskningar.
Som din mamma.
Vad?
FÖRFALSKNING DÖDAR EKONOMIER (OCH HJÄLPER DEM OCKSÅ)
Oavsett om man gillar det binder pengar samman oss alla.
Jag heter Kal Penn och jag utforskar den enorma
och obegripliga världsekonomin.
Den enorma och obegripliga världsekonomin
Pengar. Vi betalar skulder med dem,
roar oss för dem och sparar dem för framtiden.
Men i USA har falska pengar varit i omlopp
nästan lika länge som riktiga.
Så vem skyddar vår valuta
när förfalskare inriktar sig på våra sedlar?
Jag är i vår huvudstad för att ta reda på det.
-Välkommen till Secret Service. -Tack.
Denna byggnad inhyser alla avdelningar inom Secret Service.
Det förklarar alla trappor.
Får jag presentera agent Trent Everett.
Så här ser de ut utan öronsnäcka, solglasögon och radiomottagare.
Många vet inte att Secret Service
jagar falska pengar.
Alla tror att ni skyddar presidenten och hans familj.
Secret Service bildades därför att
i slutet av inbördeskriget,
var mellan en tredjedel och hälften
av alla pengar i omlopp förfalskade.
-Wow. Så pass? -Ja.
Den 14 april 1865
drog Lincoln upp riktlinjerna
för Secret Service.
Så, senare den kvällen, då lagförslaget låg
på hans skrivbord,
lämnade Lincoln Vita huset och gick på teater,
där han mördades av John Wilkes Booth.
Jösses!
Vid tiden för inbördeskriget hade USA inte en enhetlig valuta.
Banker kunde trycka dollarsedlar som såg ut på olika sätt.
Därför var förfalskning enkelt.
Alla falska sedlar orsakade inflation.
Ett halvt kilo te kostade 35 dollar,
en tunna mjöl kunde kosta 1 000.
Detta ledde till USA:s första åtgärd
mot falskmynteri.
Nästa del kommer du gilla.
Du ska få träffa min kollega Irina,
hon arbetar med dokumentanalys.
Välkommen till brottsutredningsavdelningen.
Tack.
Vi ska gå till arkivet
och titta på samlingen av falska pengar
som Secret Service har.
Vi tittar på pengar.
Irina Geimans jobb är att säkerställa
att våra valutasystem skyddas.
Secret Service ser omkring 2,5 miljoner
falska sedlar om året.
Irina tar pengar på allvar.
SPECIALIST PÅ FÖRFALSKNINGAR
Här är några olika falska sedlar,
även två äkta.
De här är äkta.
Du får hålla i dem.
-Tack, vad snällt. -Nej.
-Inte? -Stopp där.
Sen Secret Service bildades,
har USA försökt ligga steget före falskmyntarna
för att skydda våra pengar och förtroendet för dem.
Här är några säkerhetsdetaljer som är lätta att minnas.
Om vi genomlyser den,
ser vi bilder som är inbyggda i papperet.
Där är en stor femma, eller hur?
Och tre små femmor till vänster.
Och en smal remsa
till höger om porträttet.
Schysst.
Hundradollarsedeln har en ytterligare detalj. Ett 3D-band.
Om du vickar på sedeln,
rör sig bilderna upp och ner.
Så när man är tät och går och handlar, är det därför
-som de gör så här. -Ja.
Sen säger de att de inte tar emot 100-dollarsedlar.
Här är några fler vanliga falska sedlar.
Märker du nåt med dem?
Okej.
Till och med Ben Franklin ser tveksam ut.
Grant ser ut som om han fått veta hur många sydstatsstatyer det finns.
Vänta, det här liknar mig
mer än Abraham Lincoln.
Secret Service arbetar mycket med utbildning.
Vi går ut med information
och reser runt och lär folk
att känna igen äkta sedlar.
Då förfalskningar blir mer avancerade,
måste USA uppfinna nya säkerhetsdetaljer
för att pengarna ska vara så svåra som möjligt att förfalska.
Utan dessa insatser kan landet invaderas
av förfalskare som är ute efter att krossa en ekonomi.
Var hälsade, världsmedborgare.
Jag är Förfalskaren.
Jag destabiliserar regeringar.
Inte med kärnvapen,
utan med en enkel kopiator.
Jag kan orsaka inflation med en knapptryckning.
Tror du mig inte? Fråga Jugoslavien.
Just det. De finns inte längre!
Falska sedlar förlamade Jugoslaviens ekonomi
mitt under inbördeskriget!
Du är ingen match för mig, Milošević.
Skurkar med krympstrålar är så futtiga.
Jag krymper värdet på dina pengar,
genom att göra egna.
Bomber är så primitiva.
Att släppa sedlar gör lika mycket skada.
Varför gjorde annars Hitler falska pund under andra världskriget?
Bank of England fick dra in alla sedlar över fem pund!
TYSKLAND SLÄPPER NER LÅTSASPENGAR!
Jag skadar de fattigaste genom att rikta in mig på kontantbaserade ekonomier.
Om du hittar nån ondare än jag, vill jag träffa den.
Så jag kan kopiera och massproducera den!
Stå still, förfalskare.
"Förfalskaren" om jag får be.
Copycat, till attack!
Jag borde inte ha klonat dig, Copycat.
Dags att du ställs inför rätta, Förfalskaren.
Va? Vart tog han vägen?
Idiot! Jag är överallt!
Särskilt i kontantbaserade ekonomier!
INDIEN
Indien, ett land med över 1,3 miljarder invånare,
där de flesta transaktioner görs med kontanter,
vilket gör det särskilt utsatt
för destabiliserande effekter av förfalskning.
Vad kan jag göra med de här gamla sedlarna?
Du kan inte handla för dem. De är värdelösa.
Tar ingen emot dem?
Nej. De är ogiltiga.
Vad kan jag göra med dem?
Riva sönder dem.
Man kan inte ens köpa nåt värt en rupie med de där, säger han.
Varför blev högar med indiska pengar
plötsligt värdelösa?
År 2015 drabbades Indien av en kraftig ökning
av falska rupier,
främst sedlar i valörerna 500 och 1 000.
Mycket av det hade pumpats in från Pakistan,
i avsikt att störa Indiens ekonomi.
Så år 2016 chockades nationen...
PREMIÄRMINISTERN TALAR SNART
...när premiärministern vidtog åtgärder
för att skydda Indiens valuta.
Fiender från andra sidan gränsen...
INDIENS PREMIÄRMINISTER
...har bekostat sin verksamhet med falska pengar.
Falska pengar, falska sedlar
och terrorism.
För att frigöra oss från korruption och svarta pengar,
har vi beslutat att sedlar i valörerna 500 rupier
och 1 000 rupier
som är i omlopp,
inte längre är giltiga som betalningsmedel
från midnatt i natt.
Det premiärministern gjorde kallas demonetarisering.
Det är inget nytt.
Det har förut använts för att bekämpa inflation,
eller skattefusk,
men inte förfalskare.
Det finns inga skäl till panik.
För att förklara hur det fungerar,
tänk dig att regeringen meddelade
att dina sedlar i valörerna 20, 50 och 100 dollar var ogiltiga.
Detta är exakt vad som hände med över 85 % av de indiska sedlarna.
Premiärministern ville skydda Indiens ekonomi
från falska sedlar
genom att kasta ut de äkta med de falska,
men det fick oförutsedda konsekvenser.
FINANSANALYTIKER
Gargi Bhattacharjee är en finansanalytiker
som såg demonetariseringen 2016 på nära håll
och såg hur indierna drabbades.
Hur drabbades alla de här av demonetariseringen?
Väldigt hårt.
Alla de du ser här får betalt i kontanter.
Du kan inte betala med check,
för den är inte värt nåt för dem.
Hur fick du höra talas om demonetariseringen?
Hur fick folk veta det?
Det var på tv.
På nyheterna klockan åtta. Narendra Modi talade,
alltså premiärministern.
Han pratade om sedlar som inte längre skulle finnas
efter den tidpunkten.
Anledningen
var att förfalskade pengar måste stoppas.
Långsamt, efter en timme, 45 minuter,
såg jag en slingrande kö
framför alla bankomater.
De förstod inte vad det var som hände.
Det var kaos.
Landet var inte redo för premiärministerns åtgärd.
Nya sedlar trycktes,
men de tog fort slut i bankomaterna,
och en del passade inte ens i maskinerna.
Dödsfall inträffade på grund av detta.
För plötsligt, kunde en person nånstans
vara ruinerad.
Bönder och arbetare har dött,
för de hade inga pengar att klara sig på.
Vad ska de äta, vad ska de ge barnen att äta?
Så folk dog på grund av detta?
Naturligtvis.
Demonetariseringen ledde till så många andra saker,
som inte hade med förfalskningar att göra.
Varför hände detta?
Indien har otroligt dugliga ekonomer.
Vilka var premiärministerns rådgivare?
Varför vidta en sån drastisk åtgärd?
Det sägs att det fanns åtta-tio personer
som visste nåt om demonetarisering.
Men en person som hette Anil Bokil
kom med förslaget till premiärministern.
Men demonetariseringen genomfördes inte på det sätt som han föreslagit.
Det här är Anil Bokil...
DEMONETARISERINGS-ARKITEKT
...känd som Guru Uncle.
Han säger sig vilja rädda Indiens ekonomi.
Han framförde en teori om att Indiens ekonomiska kris
kunde lösas genom demonetarisering.
För att öka sin trovärdighet,
gjorde han som alla andra.
Han gjorde en PowerPoint-presentation.
Guru Uncle visade presentationen,
och sålde fördelarna med demonetarisering
i hela Indien.
Till slut lyckades han få
ett kort möte med den blivande premiärministern Modi.
Modi gillade vad han hörde,
trots att Guru Uncle inte är ekonom,
inte sitter i regeringen,
och inte har nån politisk bakgrund.
Hej.
Jag ska träffa Guru Uncle och hans följare
som kallas ArthaKranti.
Hans lilla grupp har influerat
mycket av Indiens ekonomiska tänkande.
-Hej. Hur mår ni? -Hej.
Jag har jobbat här förut.
Jag hann inte komma till Indien i tid för...
Så du förlorade det.
Jag har allt det här.
Det är värt nästan 400 dollar.
Det är inte värt nåt alls.
Det stöds inte av nån guldmyntfot eller nåt.
-Så det är kört. -Ja.
Okej.
Demonetariseringen
och den ekonomiska omstruktureringen,
hur hänger det ihop med falska pengar?
Pengar i Indien är på ett primitivt stadium.
Vi använder mer kontanter än digitala pengar.
Digitala pengar är ett avancerat stadium...
De bokförs.
Men när man använder förfarandet med kontanter,
får man inga fotspår efter varje transaktion.
Så det var viktigt att åtgärda förfalskning.
Hur åtgärdades det,
och hur skilde sig ditt förslag om demonetarisering
från hur det gick till när regeringen genomförde den?
Vi väntade oss inte att 86 % av vårt värde
skulle demonetariseras på en gång.
Vi föreslog att 1 000-rupiesedlar skulle dras in.
Efter sex månader kan man dra in 500-rupiesedlar.
Men det som hände var ett idiotstopp.
Det skapade svåra umbäranden.
Men det var nödvändigt.
Om landet måste gå så långt för att bekämpa falska pengar,
och rädda ekonomin,
borde fördelarna vara avsevärda.
Det är mycket att ta in,
så jag ska träffa en lokal företagare för att få veta mer,
och varva ner lite.
-Vikash. -Hej.
FÖRETAGARE
Vikash Kapur har ett företag
som påverkades direkt av demonetariseringen.
Men vad anser han om åtgärderna?
Premiärministern gjorde rätt.
Det är tufft att säga åt 1,3 miljarder människor
att deras pengar är värdelösa.
I hans ställe hade jag gjort likadant,
för jag har fått falska pengar.
När man sätter in falska pengar
på banken, har de... Man vet inte om de är falska,
men banken har maskiner för att kontrollera dem.
Om de hittar en falsk sedel,
förlorar man de pengarna.
Man förlorar pengarna, ja.
Demonetariseringen och allt det, ledde till
att så många historier kom fram,
sanningen kom fram,
om hur mycket falska pengar
som har kommit i cirkulation,
i landet.
Kan du säga några problem som du såg
i skikten under medelklassen?
Det var hemskt.
Vi måste stå i kö.
Folk måste ta ledigt från jobbet.
Det var hårt,
men jag ser den större bilden.
Sen det hände,
har antalet skattebetalare fördubblats.
Så folk betalar mer skatt,
för att de tvingades skaffa bankkonton,
och nu syns det hur mycket de tjänar?
Exakt. Och det är enklare.
Det finns online-betalningar, man kan öppna bankkonton
även om man bor i en by.
Det hjälper även folk att förstå ekonomin.
Det utbildar dem.
De lär sig att klara sig i verkligheten.
Folk i olika samhällsklasser som drabbades,
du säger att det var hårt,
men att det var nödvändigt,
för det var enda sättet att bekämpa...
Ja, det säger jag.
Definitivt. Jag medger det.
Det borde ha gjorts för länge sen.
För när allt det händer,
kan staten göra mer.
Bättre vårdförmåner, bättre infrastruktur,
bättre vägar och skolor.
Om staten har pengar kan de betala högre löner,
vi får bättre lärare,
barn kan gå i statliga skolor, allt utvecklas.
Dessa saker läggs ihop,
vilket är jättebra,
och är nödvändigt.
Så efter alla insatser,
var är Indien nu?
Är problemet ur världen?
Inte riktigt.
De nya sedlarna förfalskas redan med lyckat resultat.
DEMONETARISERING ETT MISSLYCKANDE
Hade en annan lösning varit möjlig?
KALIFORNIEN
Ställda inför sitt eget problem med falska pengar,
valde EU en annan strategi
och försökte göra falska sedlar lättare att upptäcka.
Det här är schysst.
En neuroforskares arbetsrum.
-Lya. -Lya.
Exakt.
David Eagleman undervisar i neurovetenskap vid Stanford-universitetet.
Hans labb ser ut som Sky Malls hemliga högkvarter.
År 2013 rekryterades han av Europeiska centralbanken
för att designa en sedel som inte kan förfalskas
med hjälp av sina kunskaper om sensorisk substitution
och hjärnplasticitet.
Så vi har säkert massor att prata om.
Du är neuroforskare.
Hur blir en neuroforskare inblandad i att designa valuta?
NEUROFORSKARE
Förfalskning handlar mycket om
vad folk ser
och inte ser.
Regeringar lägger därför mycket pengar på säkerhetsdetaljer
som vi inte ser förrän vi fokuserar på dem.
Intressant.
Europeiska centralbanken drev en kampanj
för att folk skulle titta på pengar.
De sa: "Istället för att bara ge en sedel vidare,
"ta en ordentlig titt på den först."
Det fungerade inte.
För om nån ger mig en falsk 50-dollarsedel,
vet jag inte om den är falsk,
och när jag har gett den vidare har jag inga problem.
Så de vill ta reda på
hur vi ska utforma sedeln bättre.
Så de ville använda neurovetenskap.
Och vad rekommenderade du?
Jag rekommenderade några saker.
Den första var,
att alla pengar skulle vara lika stora.
-För deras sedlar är... -Precis.
De är olika stora, och om de är lika stora,
tvingas man titta på dem en bråkdels sekund längre
för att se skillnaden.
Men om de är olika stora,
tror man att man vet vad det är.
Det andra var att deras vattenmärke på sedlarna
är ett hus.
Tydligen har vi inte så många hjärnceller
som är bra på att känna igen byggnader.
Vi har massor av hjärnceller som känner igen ansikten.
Och tydligen är vattenmärken
det som är svårast att förfalska.
Så vad de gjorde var att göra ett vattenmärke av Europa,
den mytologiska figuren.
Mitt tredje råd
var att det finns många detaljer på en sedel
som distraherar från säkerhetsdetaljerna.
Så gör så här.
Titta på den här sedeln i fem sekunder.
Okej.
Sen ger du tillbaka den.
Så får du en ny. Tala om vad det är för skillnad.
Jag vet inte.
Det visar vad jag menar,
ju mer detaljer ni har på en sedel,
desto svårare är det att se uppenbara skillnader.
De här sedlarna är faktiskt ganska olika.
Hologrammet,
som är den säkerhetsdetalj
som staten betalar massor för.
Wow. Det är väldigt subtilt.
Ja, och det är just det.
På grund av alla andra detaljer,
är det svårt att se.
Ja, wow.
Så jag sa: "Det ni behöver
"är en helt blank sedel,
"med ett hologram mitt på,
"och ta bort allt annat som distraherar."
Jag förstår.
Enkelheten är nåt
som kunden kan bedöma snabbt.
Precis. Så, EU
tyckte att det var ett bra förslag,
men att det var ogenomförbart.
För länder ser kungliga ut
om de har snygga pengar. De ser viktiga ut.
Så därför kan man inte ha
en blank sedel med ett hologram,
även om det vore motiverat.
Så det finns lite fåfänga
bakom hur pengar ska se ut?
-De är som ett varumärke? -Precis.
Det verkar konstigt att fåfänga ligger bakom att pengar är osäkra,
men kanske det är rimligt.
Vi vill alla se bra ut, men alla har inte råd.
Därför finns piratkopior.
Märken som vi känner, älskar och har på oss,
kopieras i hela världen.
En äkta Hermèsväska,
kan kosta över 100 000 dollar.
Men du kan köpa en piratkopia för några hundra.
På det viset kostar piratkopiering 460 miljarder dollar
för legitima företag varje år.
Hongkong är ett globalt finansnav.
På grund av närheten till Kina,
där copyrightlagar sällan upprätthålls,
är Hongkong en marknad
för nästan 25 % av världens piratkopierade varor.
Vad är äkta, vad är falskt?
Vem gör nåt åt det?
Det är de frågorna jag vill få svar på.
Kal, det här är Ladies' Market.
Vi kommer att se en massa människor
från hela världen
som köper piratkopior.
Okej.
Trafiken drivs av efterfrågan från låt oss säga USA.
Ted Kavowras, före detta New York-polis,
bekämpar nu piratkopiering.
Han anlitas av globala varumärken som misstänker att deras produkter
piratkopieras.
Om man bekämpar piratkopiering,
som ett land eller en polis, eller som företag...
PRIVATDETEKTIV
...måste man anfalla på alla nivåer.
Att gå till attack vid säljstället
är ett sätt att bekämpa piratkopior.
De här Paul Frank-lurarna.
100 % falska.
De här är falska.
Här är Star Wars och Spider-Man och...
Marvel-serier som blivit filmer.
My Little Pony.
Turister handlar på den här marknaden,
men stora utländska köpare går till fabriken.
Vad menar du med "stora köpare"?
De som köper en container och säljer i sitt hemland.
-En fraktcontainer? -Ja.
En stor köpare köper en hel fraktcontainer sånt här.
Massor.
Mitt fokus är att stoppa fabriken
från att producera sånt som hamnar här.
Ted arbetar från sitt Hongkong-kontor,
som är fullt med piratkopior som han beslagtagit,
omgivna av en mystisk internationell stämning.
Att skaffa bevis på deras aktiviteter
är vad vi gör.
Vi låtsas vara utländska köpare.
Vi arbetar under täckmantel
och dokumenterar vad de gör.
Det är så schysst.
Jag låtsas vara en arabisk prins eller mexikansk knarklangare.
Eller en affärsman och...
Jag lockas, för jag tänker att
när jag måste sluta som skådespelare...
Så kan du göra det jag gör?
Du kan anställa mig.
Vad är det mest intressanta ni har beslagtagit?
Det är nog drogtestutrustning.
De har falska...
Du vet, anatomiska delar av dig
så du kan lämna urinprov.
En falsk snopp, som kissar?
Ja, piratkopierad.
Vänta nu.
Så det finns en äkta version?
Ja.
Men den är en bootleg.
Jaha.
De som tillverkar originalet,
orsakade den här förluster för dem?
Ja.
Måste vara pinsamt
om nån upptäcker att man har en falsk falsk penis.
Men vissa piratkopior är farliga.
-Vad är de? -Falska elkontakter.
Aldrig. Menar du att de inte fungerar?
Eller är de bara svagare?
Det tillverkas falska
med mindre aluminium i koppartråden.
Problemet är att med mindre koppar
kan det börja brinna.
-Oj. -Det är farligt.
Vem köper såna här saker?
Om det är en byggare,
vet den personen att den köper farliga saker?
Kunden vet inte om det.
En sån elkontakt, som kan orsaka en brand i ett hus där ett barn sover,
när du har pratat med dessa människor,
vet de vad det kan leda till,
men de bryr sig inte?
De bryr sig inte.
Så klart att de vet.
De bryr sig inte om andra människor.
Wow.
Det här börjar bli mörkt och lite skrämmande.
Förfalskare är inte bara ligister
som hänger på gatan.
Verksamheten är mer invecklad än jag insåg.
Om jag bara hade en expert,
som kunde berätta exakt hur mörk den här brottsligheten är.
Alistair Gray har varit utredare av intellektuell egendom
i över tio år.
Han säger att Internet är nästa frontlinje för piratkopiering.
Det vi ser på gatunivå
är bara ett skikt där allt hamnar,
och det är det kunderna ser.
Men det har ändrats.
UTREDARE AV INTELLEKTUELL EGENDOM
Jag tror att fler transaktioner nu görs på nätet.
Internet är som Vilda västern.
Jag har inte tänkt på det förut.
Är det så många köper sånt här?
Ja, piratkopiering har utvecklats
nästan till varumärkesstöld.
Om man har ett populärt varumärke,
så har förfalskare nu falska webbplatser,
de tar bilder från företagets riktiga webbplats,
och har alla loggor och allt. Det känns helt äkta.
Folk vill fynda,
och de låter lura sig
att köpa piratkopior.
Hur många av de inblandade
vet vad det är frågan om?
Webbutvecklarna, de som jobbar där,
tror de att de jobbar åt ett riktigt företag eller...
Vet de att det är kriminellt?
Det kan vara både och. Det var en märklig historia
med en hel Apple Store i Kina
som inte var en Apple Store.
-Lägg av. Är det sant? -Ja.
Allt var, som en Genius t-tröja, märkt med varumärke.
De anställda trodde att de jobbade åt Apple.
-Helt sjukt. -Ja.
Piratkopiering drabbar alla branscher.
700 000 dödsfall per år
tros bero på falsk medicin.
Wow.
Det är det mest skrämmande.
Då man leker med människoliv.
Om folk köper medicin och tror att den fungerar,
och den inte gör det...
Då är det kört.
Vad finns det för andra faror?
Det har visats att terrorister kan använda piratkopiering
för att finansiera terrordåd.
Wow.
Terrordåden i Paris 2015.
Chérif Kouachi köpte piratkopior från Kina på nätet,
och sålde dem i Paris,
och fick in 30-50 000 euro,
som han använde till resor till Oman,
och Jemen, för att utbilda sig hos al-Qaida.
Milda makter.
Så terrordåden i Paris betalades
av folk som köpte piratkopierade t-tröjor och sånt.
Ja.
Vad hemskt. Tragiskt.
Det är fantastiskt lönsamt.
Om man producerar en t-tröja för mindre än en dollar,
och sätter på en märkesetikett,
kanske du kan sälja den för 400 gånger så mycket.
Mycket få piratkopierings-brott leder till fängelsestraff.
Oftast får man lite böter,
sen kan man sätta igång igen.
Varför låta bli om det är så lönande?
Jag visste att piratkopierings-spåret
kunde leda till en kriminell undre värld,
men jag hoppades att det skulle vara
en spännande Fast and Furious-liknande undre värld,
med snabba maskiner och balla öknamn och så.
Vänta, nästa person jag ska träffa heter...
Trappy. Det är inte misstänkt.
Och det är i ett avlägset papperslager
som ser ut som ett hemsökt Dunder Mifflin.
Vad är det här för ställe?
Är det för drönarkapplöpningar, eller ett papperslager?
Eller båda, antar jag.
I veckorna är det ett lager,
på veckosluten bygger vi racingbanor här.
Vi har videoglasögon.
Vi ser från drönarens perspektiv.
Drönaren är en förlängning av en själv,
och man navigerar genom olika miljöer.
Det var mitt i luften. Det gick bra.
EXEKUTIV CHEF
Trappy ägnar sig inte bara åt drönar-racing.
Han äger även Team BlackSheep,
som producerar drönar-komponenter,
och tillbehör för hobbymarknaden.
Problemet är att drönarbranschen
är väldigt sårbar för piratkopiering.
Trappys företag har inte råd att hyra nån som Ted Kavowras.
Så hur håller de sig steget före förfalskarna?
Ett litet företag som vi,
särskilt på den här marknaden,
har ingen möjlighet att skydda patent,
eller ens ha patent.
När vi väl har fått patent,
är produkten redan utdaterad.
Vilka typer av piratkopiering drabbas ni av?
Vi skiljer mellan tre olika typer av människor.
De som gör kopior,
som ser exakt ut som ens egen produkt,
med varumärket.
Sen de som gör kloner.
De kopierar produkten,
men sätter på sitt eget varumärke.
Till sist copycats,
som gör om produkten.
De tar isär produkten,
kopierar tekniken,
all forskning och utveckling som vi lagt ner,
och tillämpar den på sin egen produkt.
Det brukar ta sex månader
för en seriös kopia att släppas.
Men det går nu fortare.
De hinner ikapp.
Skadar det er? Vilket är det som...
Copycats gör mest skada,
de som stjäl innovationer
utan att behöva betala för arbetet bakom.
Så de kan vara mycket billigare,
och då måste vi vara det också.
Vad gör ni åt det?
Vi är kreativa.
Okej.
När vi blir kopierade försöker vi ta fram nya produkter
så att förloppet börjar om.
Som den här produkten.
Det är en fjärrkontroll.
Räckvidden är upp till 100 km.
Det är en väldigt innovativ produkt som vi utvecklat.
Det ligger mycket arbete bakom.
Vi hade specialister som arbetade med den i över två år.
Kopian säljs nu till självkostnadspris
Men för två år sen
förutsåg vi det
och vi har dolda funktioner som är låsta.
Schysst.
Vi kommer att släppa nya innovationer
som redan är inbyggda,
och tvingar alla som köpt kopior
att köpa samma sak igen.
Vilket gör det dyrare i längden,
och då brukar de skärpa sig,
och köpa den äkta varan.
Drönarmarknaden flyger framåt
med häftig ny teknik
som inte hade behövt uppfinnas om det inte vore för copycats.
Det är svårt att tro att innovatörer och copycats hjälper varann.
Men det är lika mycket en del av den naturliga ekonomin
som... ja, naturen.
Relationen mellan innovatörer och copycats
liknar den mellan jägare och asätare.
Gud, vad stark jag är.
Jag är bäst på att mörda din art.
De har en symbiotisk relation,
även om de ibland bråkar.
Aldrig! Kolla här!
Det här ser asgott ut. Allvarligt?
Hallå där. Stick iväg, gam.
Stick iväg!
Jämvikten i ekonomin upprätthålls
av patent som skyddar intellektuell egendom.
Jag äger rättigheterna till detta byte.
Så bort med tassarna.
Okej, okej.
Jag får inget färskt kött.
Jag får vänta till det ruttnar.
Just precis.
Okej.
Jägaren, liksom uppfinnaren...
Vad mört.
...belönas för sitt hårda arbete med ett tillfälligt monopol...
Härligt. Jajamän.
...när de kan njuta av frukterna av sitt uppfinnande.
Kom igen nu, min tur att få lite.
Nej!
Nej! Nej!
Mina ögon!
Allt det här är mitt.
Jag ska äta lite i morgon
och i övermorgon.
Tack vare mitt extra skydd.
-Sluta! -Jag har inte bråttom.
Min näbb!
Dags för en tupplur.
Tydligen saknas drivfjädrar för innovation när patentskyddet är för starkt.
Innovatören motiveras inte att jaga efter nästa genombrott.
Men om skydd saknas helt,
skulle asätarna bara ta för sig.
Sätt igång och festa på kadavret.
Vad? Kom igen!
Jajamän.
Då övergår asätaren från snyltgäst till dödlig parasit.
Gamdags!
Om jägaren inte kan dra nytta av sitt arbete...
Äckligt.
...har den inga resurser att jaga nästa byte.
Precis som när uppfinnare inte tjänar pengar,
och saknar resurser till forskning och utveckling
av nästa innovation.
Fattar du hur länge jag smög i buskarna
på jakt efter den här, din missbildade kalkon?
Hallå där.
Naturen kan vara hård, precis som ekonomier.
Nu sticker jag.
Lycka till med att jaga själv hädanefter.
Som du vill.
I detta scenario, där inte jägaren
skaffar näring till ekosystemet,
kommer båda att dö.
Deras lösa skinn kommer dras av från deras utmärglade kadaver
och, om de har tur, bli pälskappor.
-Hallå där. -Vi hör.
Det är inte schysst.
Ursäkta.
Jag respekterar dig och skulle aldrig ha dig på mig.
Tack. Jag skulle aldrig ha dig på mig.
Tack.
Hoppas ni lärt er nåt.
-Ha en bra dag. -Detsamma.
Vi syns.
KALIFORNIEN
Friheten att kopiera andra är en oumbärlig del av innovation.
Vissa branscher blomstrar i en miljö
där copycats och uppfinnare lever i harmoni.
De som är bäst på det
kan tjäna väldigt bra.
Imitationer är bra för lyxdesigners eftersom
de är som en inkörsport för tyngre droger.
Man tar ett litet bloss, och inser att man gillar varumärket,
man har på sig den och tänker:
"Wow, jag vill ha en riktig Gucci."
Det är som heroin för modeslavar.
Johanna Blakley har en medie-tankesmedja
som har utforskat varumärkesskydd i USA
och deras effekt på innovation.
Vad är skillnaden mellan imitation och piratkopiering?
Imitation är helt lagligt
i modeindustrin.
Det betyder att nån har baserat en annan design
på nån annans design.
Ingen äger dessa saker.
Det personer äger i modebranschen,
vilket jag tror är bra,
är sitt eget namn.
De äger sitt registrerade varumärke.
Intressant.
Ett skäl till att man ser dyra väskor
som är täckta av loggor,
är att imitatörerna inte får kopiera loggorna.
Okej.
Om loggan är en del av klänningens design,
är den svår att kopiera.
Så det lär kunderna
att förstå vad de köper.
Det är bra. Folk borde veta.
De tar ett informerat beslut.
Jag förstår.
Om ett exklusivt märke säljer en handväska för...
Vad kostar handväskor?
Obscent.
-Obscena priser. -Tusentals?
-Javisst. -Tio tusen dollar?
-Javisst! -Är det normalt?
-Mer? -Gå till Barneys!
-Nej! -Nej, nej.
Du kommer tappa hakan.
Jaha, 10 000 dollar för en väska,
sen gör nån en liknande väska,
men utan logga.
-Är det okej? -Ja.
För att accessoarer är nyttoföremål.
Eftersom de har ett praktiskt användningsområde,
är de inte kvalificerade för upphovsrättsskydd.
Vilket är ironiskt för vi tänker på mode
som nåt som är fantasifullt och roligt
och helt onödigt.
Vi glömmer det underliggande syftet,
att täcka nakna kroppar.
Ja, och vad är nyttan med det?
Det är just därför att det saknas upphovsrättsligt skydd
som mode har uppgraderats till en konstform.
Det finns ett system av drivfjädrar
som byggs in i en bransch
där man kan bli kopierad när som helst.
Det har blivit en vetenskap
att kopiera exklusiva designers.
Så klart att de klagar,
men ändå, när din design blir imiterad,
vet du att du är en trendsättare.
Du har blivit imiterad.
Du ligger rätt i tiden, du har koll.
Kronan är din.
Men det betyder att trendsättare
måste vidare.
-De måste jaga nästa trend. -Det är inte inne längre.
Nej, de vill inte...
De kan inte vara en i flocken.
Nej, nej.
Okej.
Det intressanta är att
det finns fler branscher som inte kan upphovsrättsskyddas.
Matlagning. Kockar äger inte sina recept.
Möbler.
De är nyttoföremål,
så inte ens världsberömda designers äger sin design.
Komiker.
Komiker utvecklas en egen stil eftersom de inte äger sina skämt.
Det ironiska är att det är bra för dem.
När man hela tiden skapar en efterfrågan på nya produkter,
är det bra för en kapitalistisk ekonomi.
Mästerlig innovation kan vara en ny bra idé,
eller ett innovativt sätt att sno nån annans idé.
KALIFORNIEN
Om det finns nån stad som är känd för att ta en enda, originell idé
och spinna vidare på den i evigheter, så är det Hollywood.
Här är vi nu.
Inne i "The Asylum".
Välkomna till Asylum Studios,
berömt för sin mest kända skapelse...
Ni kanske känner igen den här fulingen.
Hajen som brann upp i Sharknado 3
då den gick in i omloppsbanan.
Hajen överlevde så klart inte.
-Stackars den. -Tragiskt.
Det finns sex Sharknado, men David Latt och hans kompanjon Paul Bales
byggde sitt affärsimperium på vad som kallas "mockbusters".
Med över 250 producerade filmer,
drar de in över 30 miljoner dollar om året.
-Var det ni som gjorde Thor? -En version.
-Public domain-versionen av Thor. -Intressant.
Jag visste inte att det var...
Inte de heller.
I alla fall...
Ju mindre säker man är på vilken film man ser,
desto mer framgång har de.
Ni är kända för att göra mockbusters.
Kan ni berätta vad det är?
Jag älskar det ordet. Är det rätt ord?
Ja. Det är varumärkesskyddat så...
Det är sant.
Den som försöker sno det, får problem.
Mockbusting är att göra egna versioner av vad filmbolagen gör
just då.
Om det kommer en film om jättestora robotar,
som heter Transformers, gör vi nog Transmorphers.
Iväg!
Kalla tillbaka teamet, Blackthorn, stick iväg därifrån.
Du nämnde drafting
som studior gör. Vad är det?
Drafting är ett snällare ord
som filmstudior använt i åratal
som i stort sett är samma sak som mockbusting.
De vill ta reda på vad...
Jag är Paramount och kollar på Warner Brothers och Universal.
"De gör en Star Wars-film.
"Bäst att jag också gör en rymdfilm
"för att passa på,
"för det kommer att få så mycket publicitet."
För många år sen när Da Vinci-koden kom,
gjorde vi en film som hette The Da Vinci Treasure.
Hade studion nåt emot er version av Da Vinci-koden?
Jag tror inte att de gillade sin version.
Men det hade inget med innehållet att göra.
Det var marknadsföring. Studion sa:
"'A' i er font är för likt 'A' i vår font."
Vi ändrade fonten,
och filmen släpptes som planerat.
Ofta släpps filmer med väldigt likartad handling,
som båda är framgångsrika.
År 1998 utplånades jorden nästan av flygande stenar från rymden. Två gånger.
Först Deep Impact, två månader senare Armageddon.
För er yngre nördar, byt ut de två filmerna
mot The Avengers och Justice League.
Jag har egenintresse i det här,
som skådis.
Jag gillar inte när folk piratkopierar våra filmer.
Den första DVD-utgåvan av Harold & Kumar Go To White Castle
inbringade 50 miljoner dollar.
Om jag minns rätt.
Men sen laddade folk bara ner den.
De pengarna förlorade vi.
Men en bra sak är att det finns en porr-parodi,
Harold & Kumar Escape from Guantanamo Bay,
som är fantastisk.
De ändrade bara lite,
så man förstod vad de menade.
Jag tror att den hette "Farold and Fubar" eller nåt.
Var hamnar det i fråga om intellektuell egendom?
Hur kan man undvika att bryta mot lagen,
men ändå dra fördel av
vad publiken vill ha?
Man måste förstå vad piratkopiering är,
till skillnad från mockbusting eller drafting.
Om man laddar ner Transformers eller Transmorphers
utan att betala för att se dem,
är det stöld.
Skillnaden
är att vi gör en film om robotar.
Vi stjäl inte innehållet eller de medverkande.
Mark Wahlberg är inte med i vår film.
Vi har Mark Stahlberg.
Nej, det är porrversionen.
Det är porrversionen.
Ingen kommer att Oscarsnominera The Da Vinci Treasure.
Men ibland kan kopiering
leda till innovationer som transmorferar branschen framåt,
istället för att hålla den tillbaka.
Tänk på läkemedel.
Läkemedel patentskyddas,
därför är det lönsamt att utveckla dem.
När patentet löper ut,
kommer generiska versioner,
vilket leder till konkurrens och lägre priser.
Generiska märken i mataffären
kan ha exakt samma ingredienser som kända märken,
men är billigare eftersom de inte marknadsförs,
och inte har tjusiga förpackningar.
Om en ekonomi kan balansera
mellan att skydda intellektuell egendom,
och att tillåta copycats att driva fram innovation,
eller helt enkelt leverera varor till lägre pris,
i så fall kanske förfalskningar fyller en funktion,
även om den inte är ärorik.
Ibland leder förfalskning till innovation,
ibland till hemska saker,
och ibland leder de bara till det här.
Men de filmgenier som skapade detta konstverk,
ville inte låta oss visa det.
Så vi respekterade deras intellektuella egendom
och gjorde vår egen version.
Tagning!
Ja.
Fan också.
Jag vill kolla köttet innan jag äter.
Det här är dåligt kött.
Otroligt.
Inser du hur länge jag gömde mig i buskarna
som en pervers stalker?
Ja, du är åtminstone klädd som en.
Hur vågar du?