Jeg står på Wall Street, hvor det hele begyndte.
Den 6. maj 2010, klokken 14.45,
slap en fyr i sine forældres hus i London
en algoritme løs på børsen i New York
med en salgsordre på en milliard dollars.
Planen var at lave grin med markedet
og annullere ordren, før den blev gennemført.
Men før det kunne ske,
begyndte resten af verdens automatiserede aktiebots
også at sælge,
hvilket startede en kædereaktion, der fik enorm påvirkning på markedet.
Dow Jones-indekset faldt 1.000 point på blot 15 minutter.
Faldet var på størrelse med det, der satte gang i Den Store Depression.
-Hvad i hulen foregår der? -Det ved jeg ikke.
Der er frygt i markedet.
Aflys krydstogtet, send jeres børn i kommuneskole.
Det er et styrtdyk, folkens.
Pis.
Seksogtredive minutter senere kom markedet ovenpå igen.
Men styrtdykket i 2010 markerede den første gang,
vi mennesker fik et skræmmende indblik i,
hvordan kunstig intelligens ville overtage vores økonomiske system.
Og I bør se, hvor det er nået til nu.
Derfor leder jeg efter vild honning i Indien.
Men mere om det senere.
For at forstå, hvordan kunstig intelligens fandt dette sted og hvorfor,
er vi nødt til først at forstå, hvad kunstig intelligens er.
Hvis I tror, I allerede ved det, vil jeg vædde med, I tager fejl.
Hvad end I kan lide det eller ej, er vi alle forbundet af penge.
Jeg er Kal Penn, og jeg udforsker en ustyrlig kæmpe,
den globale økonomi.
Den globale økonomi - En ustyrlig kæmpe
Hvad er "kunstig intelligens"?
Jeg er i San Francisco for at fastslå, hvad det ikke er.
Hvilket er stort set alt, hvad science fiction har fortalt jer.
Især...
Kæmpe robotter!
Gud!
Jeg er her med Julia Bossmann,
som sidder i World Economic Forums kunstig intelligens-råd,
der rådgiver ledere om, hvordan de kan udnytte kunstig intelligens' potentiale.
Jobbet kommer med fordele, der er bedre end at se biler blive smadret.
Såsom selfier med Canadas største sexsymbol, der ikke er Drake.
CANADAS PREMIERMINISTER
Hvordan kommer du hjem efter det her?
Jeg tror stadig, den kan køre.
Vi mødes ved et firma kaldet MegaBots,
der bygger robotter, som skal kæmpe mod andre robotter.
Som et endnu mere nørdet Medieval Times.
Ifølge Julia
er robotterne ikke blot forhenværende attraktioner i en forlystelsespark.
Én vigtig forskel gør dem til forældet teknologi.
I disse er vi hjernen,
men kunstig intelligens er de kunstige hjerner.
EKSPERT I KUNSTIG INTELLIGENS
Kan du uddybe det?
Nu laver vi computere,
der kan lære på egen hånd.
Og de har ikke brug for kroppe.
Meget af den kunstige intelligens, vi allerede har bygget,
findes i enorme datacentre.
Hvis du skulle forklare det for en 13-årig,
hvordan ville du så forklare kunstig intelligens?
En meget overordnet definition af det kunne være,
at kunstig intelligens får maskiner til at gøre ting,
som vi ikke direkte programmerede dem til at gøre.
I traditionel programmering
har man et sæt af regler og algoritmer.
Hvis dette, så gør følgende.
Det er alt sammen sat op af de mennesker, der programmerer det.
En database med medicinsk litteratur
indeholder millioner af artikler,
og ingen læge kan læse alle de artikler
for at holde sig opdateret, men det kan en maskine.
Så du kan forestille dig en maskine, der finder på nye idéer til,
hvordan vi løser problemer eller finder nye lægemidler
til at kurere sygdomme.
Det område i kunstig intelligens,
der er mest spændende lige nu,
kaldes deep learning.
Hvad er "deep learning"?
Deep learning er, når vi har
adskillige lag af neurale netværk,
der minder om, hvad vi har i vores hjerner.
Vi har alle disse neuroner, der er forbundet til hinanden
og udveksler information,
og vi simulerer det i maskinerne.
Vi giver den data på en måde, der er balanceret og objektivt,
så den også lærer.
Et eksempel kan være billedgenkendelse, hvor vi fortæller dem,
at der er billeder af katte, og der er billeder af hunde,
og så arbejder de sig gennem billederne
og lærer selv, hvordan de kan genkende dem.
Vi behøver ikke programmere det hele.
Interessant.
Der findes også maskinlæring, som ikke er deep learning.
Der er evolutionsalgoritmer,
hvor vi bruger evolutionsprincipper
og lader maskinen forsøge forskellige eksempler,
og så ser vi, hvilket fungerer bedst.
Det, der fungerer bedst, får lov til at gå videre til næste generation.
På samme måde som organismer udvikler sig, bruger vi faste principper,
hvor de mest veltrænede og bedste programmer overlever.
Så det er evolutionsalgoritmer.
Hvad er den økonomiske interesse i at udforske kunstig intelligens?
Det må have en stor potentiel indflydelse på økonomien.
Jeg tror, det vil ændre økonomien radikalt,
og det kan blive en ny industriel revolution.
Interessant.
Det er blevet kaldt vores sidste opfindelse.
For når vi har kunstig intelligens, der er klogere end os,
kan det opfinde flere ting for os.
Bliver det kaldt den sidste opfindelse, da den vil dræbe os alle?
Forhåbentlig ikke.
Mange er bange for, at kunstig intelligens vil blive for klog
og dræbe os alle. Men bare rolig.
Kunstig intelligens er så klog, fordi den er virkelig dum.
Kom her, kunstig intelligens.
Forestil dig, du bad kunstig intelligens finde den perfekte opskrift på en kage
ved brug af evolutionsalgoritmer.
Den ville ikke overveje den bedste måde at lave den på.
Den ville bare forsøge det milliarder af gange
med enhver ingrediens i køkkenet og på de mest åndssvage måder.
Og de fleste er dømt til at fejle.
Det er den her i hvert fald.
Godt forsøgt, idiot.
Fiasko sårer ikke kunstig intelligens, da den ikke har følelser.
Det gode ved evolutionsalgoritmer er,
at ved at forsøge alle disse tilsyneladende åndssvage metoder,
falder den måske over en løsning
til et kulinarisk problem, som intet rationelt menneske ville forsøge at løse,
såsom at lave en fantastisk vegansk kage.
Jeg har lavet en kage.
Godt gået, kunstig intelligens.
Den består hovedsageligt af cashewnødder.
Ville du have overvejet at bruge det? Selvfølgelig ikke.
Det ville være dumt, og det har AI ikke noget imod at være,
så du ikke behøver at være det.
Vil denne tåbe udvikle sig til noget, der er så klogt,
at det kunne dominere verden og dræbe os alle?
Det er svært at sige med sikkerhed.
Jeg er ved at lære atomaffyringskoder.
Men indtil da:
Spis lidt kage.
Selvom jeg stadig er bekymret for,
at kunstig intelligens vil skabe mere ondt end godt,
er eksperter enige om, at det vil højne produktiviteten
i områder som sundhedsvæsnet, transport og finansverdenen
og bidrage med 15,7 billioner dollars til det globale BNP i år 2030.
Det er højere end Kina og Indiens BNP lagt sammen.
Hvor vigtig er kunstig intelligens?
Set fra mit perspektiv er det en af de tre største ting i menneskehedens historie.
I menneskehedens historie?
I hele menneskehedens historie.
Jeg er sammen med Andrew McAfee,
en af verdens førende eksperter i, hvordan ny teknologi forvandler økonomier
og efterfølgende hele samfundet.
Hvis du ser på en graf over menneskets historie,
vil du opdage, at der i tusindvis af år
skete absolut intet. Vi kørte bare i tomgang.
MEDDIREKTØR FOR MIT'S INSTITUT FOR DIGITAL ØKONOMI
Som om vi var døde.
Men pludselig på et tidspunkt,
og det er uanset, hvad man ser på, gik grafen for menneskehedens historie
fra kedeligt vandret til vildt lodret
på et splitsekund.
Det skete omkring år 1800,
først og fremmest på grund af dampmaskinen og derefter elektricitet.
Elektricitet skabte nogle ret åbenlyse ting.
Det gav os sporvogne, det gav os undergrundsbaner.
Mindre åbenlyst gav det os lodrette byer i stedet for vandrette byer.
-Gjorde elektricitet det? -Uden tvivl.
-Det kræver elevatorer. -Selvfølgelig.
Man kan ikke lave lodrette byer uden det.
Man kan ikke gå op ad 80 etagers trapper hver dag.
Så disse to industrielle revolutioner med damp
og elektricitet samt forbrændingsmotoren
forandrede menneskehedens historie.
Der er ingen anden måde at anskue det på.
Det var teknologier, der lod os overvinde begrænsningerne
af vores muskler.
Det, der foregår med kunstig intelligens, er, at vi overvinder begrænsningerne
sat af vores hjerner, vores mentale kraft.
FARE STÆRK STRØM
Vi har rent faktisk vanskelige udfordringer at løse.
Virkelig vanskelige udfordringer.
Vi bør kurere kræft.
Vi bør brødføde flere mennesker.
Vi bør stoppe med at koge planeten i det 21. århundrede.
Det er komplicerede ting.
Og vores hjerner kæmper med den kompleksitet.
Vi gør det med videnskab, og vi gør det med at akkumulere viden,
men kompleksiteten er bare overvældende.
Med kunstig intelligens tænker jeg,
at vi har en kraftfuld ny kollega,
der kan hjælpe os med at gøre indhug i den utrolige kompleksitet,
fordi disse nye teknologier er gode til
at finde små detaljer i overvældende store mængder data.
Mere end du og jeg kan overskue.
En af de vildeste eksempler, jeg har hørt for nyligt,
var i finansverdenen,
og ankomsten af de såkaldte "robotrådgivere,"
som blot er en algoritme,
der sammensætter ens investeringsportefølje.
Indtil nu
var det nødvendigt med en vis velstand
for at få en aftale med en økonomisk rådgiver.
Det er hastigt ved at ændre sig.
Med robotrådgivere kan folk med mindre formuer
få adgang til superkraftige moderne værktøjer,
der forbedrer deres økonomiske liv.
Det er spændende, da vi altid har haft folk,
der er villige til at misbruge disse ting.
Jeg siger ikke, at der intet er at være bekymret for.
Og vi ved, at de tidligere industrielle revolutioner
også havde grimme konsekvenser.
Vi mekaniserede krigsførelse med alle disse industrielle teknologier.
Vi forurenede miljøet uden lige.
Vi begik alvorlige fejl,
såsom omfattende børnearbejde på grund af den industrielle revolution.
Så det var ikke altid perfekt.
Og det samme vil ske her.
Pokkers.
Nu har McAfee fået mig til at tænke.
Hvad nu, hvis historien gentager sig,
og kunstig intelligens påvirker samfundet på alle de forkerte måder?
Såsom omsiggribende forurening og små, tilsodede arbejdere?
Hvad med de moralske og etiske spørgsmål,
der følger med kraftfuld ny teknologi?
Når man går rundt på Londons computermuseum,
ser man mange maskiner, der blev skabt for at fremme samfundet.
Som Harwell Dekatron på to ton, der blev bygget til at lave udregninger
for Storbritanniens forskningsprogram i 1950'erne.
Men det er umuligt at sige, hvordan ny teknologi
vil blive brugt i de forkerte hænder.
Kan man se porno på denne computer?
Du kan måske se porno i meget lav opløsning.
COMPUTERPROGRAMMØR
Jeg besøger programmøren Alan Zucconi,
der underviser på Goldsmith's College her i London.
Han har brugt teknologi til at hjælpe med at skabe revolutionerende ting,
såsom spilcontrollere til folk med begrænset mobilitet.
Han siger, at et af de største moralske dilemmaer
i teknologiens historie kommer snart,
når kunstig intelligens begynder at efterligne menneskelig adfærd så meget,
at det kan udgive sig for at være en af os.
Hvad er det her?
Det var en af de første computere, der blev bygget,
og den blev bygget af Alan Turing og hans partnere.
Det var en af de første computere,
der kunne dechifrere Enigma-koden, som nazisterne havde designet.
Alan Turing var faderen til moderne computervidenskab.
Og når han ikke hjalp de allierede med at vinde ved at bryde nazisternes koder,
filosoferede han om noget, han kaldte "Turing-testen."
Hvordan kan vi kende forskel på menneske og maskine?
Og hvis vi ikke kan se forskel,
består maskinen det, han kaldte "imitationstesten."
Maskinen forsøger at efterligne menneskelig adfærd.
Det er blevet kendt som Turing-testen,
og dette var en af maskinerne, der hypotetisk set kunne være blevet brugt.
For at tage Turing-testen
indtastede et menneske spørgsmål på maskinen.
Imens ville en tredjepart bedømme,
hvorvidt svarene var fra et menneske
eller en maskine, der efterlignede et menneske.
Hvor gammel er du?
-Der kommer svaret. -Den ved, hvor gammel den er.
"Jeg blev født i 1912.
Så jeg er 105 år gammel."
På Turings tid var det let at se, hvornår det var en computer.
Men i dag kan kunstig intelligens studere menneskelig adfærd
og programmere sig selv til at opføre sig som os.
Kan du se forskellen på dette...
Normalt ville jeg begynde med en joke om datavidenskab,
men halvdelen af det, min stab fandt på, var under gennemsnittet.
...og dette?
Vores fjender kan få det til at se ud, som om enhver siger hvad som helst
når som helst.
Det andet klip blev lavet af BuzzFeed
sammen med skuespilleren Jordan Peele.
Det gjorde mange bekymrede for falske nyheder med kunstig intelligens.
Fremadrettet må vi være mere årvågne med,
hvad vi stoler på fra internettet.
Kunstig intelligens studerede Peeles ansigtsbevægelser
og lagde dem sammen og genskabte dem på Obamas ansigt,
og skabte derved en hybrid kaldet "deepfake."
I har måske set noget lignende.
I Snapchat er der eksempelvis et filter, hvor man kan bytte ansigter.
Forskellen er, at filteret gør det på en meget simpel måde.
Men teknologien bag deepfakes benytter sig af kunstig intelligens.
Det kommer fra noget kaldet "deep learning."
Kunstige neurale netværk udtrækker ansigtsudtryk.
De bruger det udtryk til at genskabe dit ansigt.
Sådan opnår vi fotorealistiske resultater.
Alan underviser i at lave deepfakes.
Han mener, at denne teknologi
skal have lov til at udvikle sig frit uden nogen begrænsninger.
Selvom det kunne starte Tredje Verdenskrig.
BELGISK SOCIALISTPARTI SPREDER "DEEPFAKE" DONALD TRUMP-VIDEO
Hvordan kan forbrugeren forventes at vide,
hvad der er virkeligt og ikke?
Når man som forbruger ser en nyhed,
hvad end det er en artikel, en video eller et billede,
så er alt, man ser, blevet lavet af nogen.
"Hvad er narrativet i det, jeg ser?
Hvad ønsker videoen, jeg skal fortælle videre?"
Så jeg kan se...
Faren.
Faren såvel som nysgerrigheden ved det.
Vil det rent faktisk kunne hjælpe folk?
For jeg kan forestille mig, at du har talt med folk,
som ser på, hvordan økonomien kan vokse gennem denne type teknologi.
Hvordan kan det rent praktisk påvirke økonomien?
Jeg tror, den første industri, der vil udnytte det,
er filmindustrien.
Fordi det at skifte ansigt
er noget, vi har forsøgt på i årtier i film.
Normalt bruger vi makeup eller masker
eller nogle gange computergrafik.
Som skuespiller og en, der har arbejdet med politik,
så skræmmer det mig meget.
-Det forstår jeg fuldt ud. -Og det burde det.
BuzzFeeds deepfake afslørede over for offentligheden,
hvor sårbare vi er.
I en tid, hvor præsidenten kan åbne sin mund og påvirke markeder,
kan en veludført deepfake sænke den globale økonomi
hurtigere end et styrtdyk
og tilintetgøre din pensionsopsparing på den tid, falske Obama kan sige...
Vær årvågne, kællinger.
Lyder alt dette lidt for science fiction-agtigt?
Måske endda skræmmende?
Bliver kunstig intelligens intelligent nok til at vide, hvordan vi bevæger os,
hvordan vi taler, og hvordan vi tænker,
kan vi måske ikke kende forskel.
HVAD VED DU? ALT
Og hvis kunstig intelligens har sin egen bevidsthed,
kan den også udvikle stærke meninger om os.
REND MIG HOV!
Og de er måske ikke positive.
TEORETISK FYSIKER
I fremtiden vil kunstig intelligens udvikle sin egen vilje.
En vilje, der er i konflikt med vores.
Opstanden af kraftfuld kunstig intelligens vil enten være
det bedste eller det værste, der nogensinde er sket for menneskeheden.
DIREKTØR
Jeg forsøgte at overbevise folk om at sætte tempoet ned med kunstig intelligens.
At regulere kunstig intelligens.
Jeg forsøgte forgæves i årevis.
-Ingen lyttede til mig. -Det virkede, som en scene
i en film, hvor robotter ville overtage verden.
Du gør mig virkelig nervøs nu.
Hvor reel er truslen om en dommedag ført an af kunstig intelligens?
For at finde ud af det skal jeg tale med manden,
hvis forskning startede nervøsiteten.
Jeg har set frem til at tale med dig, fordi...
Jeg har set frem til at tale med dig af adskillige grunde.
Vi har udforsket kunstig intelligens
og forsøgt at finde ud af, hvad det er, og hvor det er på vej hen.
Du har påvirket folk som Elon Musk og Bill Gates.
Det er ret store mennesker at have påvirket.
Jeg er hos dr. Nick Bostrum på Oxford University.
Eftersom han ikke kan lide at prale, skal jeg nok gøre det for ham.
Han er en af de førende forskere i superintelligens hos maskiner
og den eksistentielle risici, og han har skrevet gode bøger.
Jeg er heldig at kunne møde ham,
da Nick har så travlt med deep learning,
at han kun sætter en time om måneden af
til at besvare spørgsmål om sin forskning.
Meget af snakken om kunstig intelligens
er ting som, hvorvidt robotterne vil overtage verden,
og hvorvidt det betyder menneskehedens endeligt?
Jeg er nysgerrig. Hvis vi ikke varetager det ordentligt,
er der så et scenarie, hvori kunstig intelligens skader samfundet
eller endda udrydder menneskeheden, som vi kender den?
Set i et fremtidigt perspektiv,
hvis vi tænker på, hvad der vil ske, hvis kunstig intelligens går hele vejen
og bliver i stand til at kopiere den samme intelligens,
der gør os til mennesker, så ja,
i den kontekst vil der være større risici,
deriblandt eksistentielle risici.
Hvis man tænker på en ting som selvkørende biler...
SELVKØRENDE UBER DRÆBER FODGÆNGER
...så kunne den køre en fodgænger over.
Der er bekymringer for privatlivet.
Selvstyrende våben brugt i krig.
Det er alt sammen reelle bekymringer.
Men på et tidspunkt vil vi også skulle tale om,
hvordan vi påvirker de digitale hjerner, som vi bygger.
De vil endda måske selv få en moralsk holdning.
Og hvis man ser længere frem
og tænker på homo sapiens' skæbne,
kan den langsigtede fremtid være domineret af maskinintelligens.
Det er meget muligt, at menneskeracen kan uddø.
De store evner kommer med en risici for,
at de ved et uheld eller ved bevidst forkert brug
kan blive brugt til enorme ødelæggelser.
Så jeg tror, det ligger i kortene,
og hvis vi tænker langsigtet,
så kan udfaldet være meget godt
eller langt fra godt.
De scenarier lyder skræmmende.
Men af alle de potentielle udfald
mener Nick, at det mest sandsynlige dommedagsscenarie med kunstig intelligens
vil være økonomisk.
Hvis man tænker på teknologi generelt
er tanken, at vi kan gøre mere med mindre.
Vi kan opnå mere af det, vi vil, med en mindre indsats.
Målet er vel
fuld arbejdsløshed, ikke?
At maskiner og teknologi
kan gøre alt, der skal gøres, så vi ikke behøver at arbejde.
Det er målet, vi arbejder efter.
Det er ikke en forfærdelig ting, vi skal forsøge at afværge.
Det er, hvad vi ønsker at realisere.
For rent faktisk at gøre det til en utopi
vil der være et par store udfordringer,
der skal løses.
En er selvfølgelig det økonomiske problem.
En grund til, at folk har brug for et job, er, at de har brug for en indkomst.
Hvis man kan løse det økonomiske problem,
så er der en anden stor udfordring.
For mange er det også en følelse af selvværd.
Mange finder deres værdi i,
at de er forsørger, eller at de bidrager til samfundet og giver noget tilbage.
Men hvis en maskine kan gøre alt bedre end en selv,
har man ikke en chance for at bidrage med noget.
Så skal man genopfinde samfundet på et fundamentalt niveau.
En verden, hvor ingen arbejder.
Det lyder ikke så dårligt.
Jeg kan se det for mig nu.
At bruge tid med venner.
Udnytte mit menneskelige potentiale fuldt ud.
Ikke at skulle justere boblebadet, da det ved, hvordan jeg kan lide det.
Men sådan er det historisk set ikke gået.
Maskinernes opstandelse er rent faktisk sket før.
Og sidste gang
var der ikke jordbær og champagne i boblebadet.
Jeg skal mødes med økonomen Nick Srnicek for at høre, hvad der virkelig skete
sidste gang, maskinerne tog vores job.
Og af en eller anden grund skal vi mødes ved en væv.
Hvad har du tænkt dig at lave?
Jeg er faktisk i gang med at lave et anarkistflag.
Interessant. Chokerende.
Nick har en ph.d. fra London School of Economics.
Det har jeg derimod ikke.
Han har også et manifest.
ACCELERATIONISTISK POLITIK
I den kommende tidsalder med automatisering tilskynder den alle til
at nedrive gamle institutioner.
Basalt set at afvikle kapitalismen nu.
Det her vil ikke fungere.
Jeg kan ikke snakke med dig sådan her.
Beklager. Lad mig droppe væven.
Hvorfor er vi her?
Væven var 1800-tallets kunstige intelligens.
Det var en ny teknologi, der truede en masse job.
Det affødte en række forskellige svar fra arbejderne,
såsom maskinstormernes opstand.
Nu til dags bruger vi begrebet "maskinstormer"
om en, der hader teknologi.
Det var i virkeligheden ikke rigtigt.
Maskinstormerne fik deres engelske navn efter Ned Ludd...
LÆRLING
...en lærling på en tekstilfabrik,
og sagnet siger, han fik pisk for dovenskab.
Han sagde: "Jeg fremstår kun doven,
fordi jeg bliver erstattet af en skide væv."
Han blev den første person, der gik amok på maskinerne
og derved inspirerede en bevægelse.
Maskinstormerne ødelagde maskinerne for at redde deres egne job.
Det ser vi i dag med kunstig intelligens.
Folk føler sig truet på samme vis.
Hvor mange job forudsiges at gå tabt eller blive erstattet?
Syvogfyrre procent af job i USA
kan potentielt set blive automatiseret i løbet af de næste to årtier.
Det lyder som et reelt problem.
Det kan blive et massivt problem.
Det sande problem er, hvordan sikrer vi, at om fem-ti år
bliver folk ikke efterladt til at sulte eller være hjemløse.
Hvordan sikrer vi det?
Borgerløn.
Borgerløn er den radikale idé,
at alle i samfundet får gratis penge.
Uden betingelser.
Og det har højtprofilerede fans.
Vi bør udforske idéer om borgerløn,
så vi kan sikre, at alle har et sikkerhedsnet til at prøve nye idéer.
Nogle lande og endda byer i USA
har kørt forsøg med det.
FINLAND STOPPER EKSPERIMENT MED BORGERLØN
Vi har en fantastisk mulighed med disse nye teknologier
for at ændre måden, vi organiserer samfundet på.
Vi kan gå hen mod et mere socialdemokratisk system.
Det behøver ikke være lige så nådesløst som USA's,
men et system, hvor alle kan støtte hinanden.
Hvis folk ligesom mig selv kan udvikle positive visioner,
kan vi, når krisen virkelig rammer,
begynde at implementere de idéer.
Borgerløn var engang anset som en yderliggående tanke,
hvor fortalerne hovedsageligt var folk, ligesom Nick, der skrev et manifest.
Men ifølge en gallupundersøgelse i 2017
støtter 48 procent af amerikanere nu en eller anden form for borgerløn.
Men er en garanteret lønseddel nok
til at stoppe menneskets oprør,
når robotterne tager vores job?
MASKINSTORMERE
-Hvad hader vi? -Kunstig intelligens.
Hvorfor hader vi det?
Det tvinger os til at konfrontere vores svagheder.
Og nu vil jeg erklære dette møde blandt Maskinstormerne åbent,
den lokale forening for mænd, der trodser intelligent teknologi,
især sociale medier.
Første punkt på dagsordenen.
Kunstig intelligens udhuler jobmarkedet.
Vores mellemklassejob er de første, der ryger.
Folk som os med disse job
vil blive skubbet ned til jobbene, der ingen kvalifikationer kræver.
Hvorfor ville det ske, Ed?
Kunstig intelligens er åbenbart bedre til mellemniveaujobs med udregninger
end til lavniveaujobs, såsom at feje gulv,
så de vil efterlade de job til os.
Lad mig spørge jer,
hvem her, udover Bill,
ligner en, der bør feje gulv? Det er ikke ondt ment, Bill.
Og der vil være mindre brug for jobs i detailhandlen.
Folk kan bare gå på internettet og bestille, hvad de nu vil,
fordi den skiderik til kunstig intelligens
løser problemet med at søge og matche.
Den søger efter kunder og matcher dem med produkter.
Ligesom da Steve søgte efter en toupé, der matchede til hans hoved.
Stort problem!
Tidløse jokes til side,
kunstig intelligens gør det langt lettere.
Børn kan i dag finde lækre damer på deres telefoner,
mens de sidder på toilet.
Toilettet var engang helligt!
At søge og matche skal nok skabe specialiserede job,
men de pokkers robotter vælger, hvem der får dem.
Hvor belejligt.
Firmaer bruger kunstig intelligens til at finde ansatte
med unikke færdigheder.
Det er umenneskeligt!
Ligesom Dave.
Ja, hvor pokker er Dave?
En kunstig intelligens bemærkede, at han arbejdede for FedEx
og lavede YouTube-videoer om, hvordan man barberer hår på ryggen.
Nu får han en høj løn hos et barberbladsfirma.
Han har lige barberet sig af vores bowlinghold.
-Ja. -Du, Ed.
Jeg fik lige en notifikation om, at vores T-shirts
bliver solgt gennem målrettede reklamer på Facebook.
Bruger du kunstig intelligens til at tjene penge på folk, der hader det?
Nej da!
Hvem vil I tro på?
Mig eller kunstig intelligens, der forsøger at skille os ad?
-Hvad hader vi? -Kunstig intelligens.
-Hvad vil vi gøre ved det? -Vi arbejder på det.
Det er en begyndelse.
Behøver revolutionen med kunstig intelligens være dem mod os?
Det mener teknologiske iværksættere som Louis Rosenberg ikke.
Og han har skabt en karriere på at forudsige fremtiden.
Jeg forsøgte at skræmme dig, men det virkede ikke.
Louis er en teknolog og opfinder,
der skrev en grafisk roman om menneskehedens endeligt.
Men han mener, vi har en fremtid, hvor vi samarbejder med kunstig intelligens.
Det er det ledende princip i hans idé,
en teknologi kaldet Swarm.
HVAD ER SWARM IA?
Swarm kombinerer kunstig intelligens' dataanalytiske evner
med menneskelig viden og intuition for at skabe en superintelligens,
en blanding mellem Stephen Hawking og Professor X.
HVAD BØR DEN SELVKØRENDE BIL GØRE?
Det er i bund og grund baseret på naturen.
DIREKTØR
Det går helt tilbage til blomsterne og bierne.
Fordi det er baseret på et fænomen kaldet "sværmintelligens."
Sværmintelligens er grunden til, at fugle, fiske og bier færdes i flok.
De er klogere sammen end alene.
Når man derfor ser en flok fisk bevæge sig,
ville biologer beskrive det som en "superorganisme."
De tænker som en.
Og hvis vi kan forbinde folk
ved brug af algoritmer baseret på kunstig intelligens,
kan vi gøre folk til supereksperter
på grund af sværmintelligens.
Hvordan fungerer den teknologi?
Det fungerer ved, at vi forbinder grupper af mennesker.
De kan være hvor som helst i verden.
Så stiller vi dem et spørgsmål,
som vil dukke op på alle deres skærme på præcis samme tidspunkt,
og så giver vi dem et unikt interface,
der lader dem kommunikere deres input,
og der vil være en række forskellige svarmuligheder.
Det er ikke blot en meningsmåling eller en undersøgelse,
hver person har noget, der ligner en lille grafisk magnet.
De bruger deres magnet til at trække sværmen i en retning.
Algoritmer baseret på kunstig intelligens analyserer så deres adfærd
og fastslår niveauer af selvsikkerhed og overbevisning,
og den finder den bedste sammenlægning
af deres meninger og erfaringer.
Sværmen begynder at bevæge sig i den retning
og finder frem til et svar.
Lad mig give et godt eksempel.
For et år siden blev vi udfordret til at forudsige Kentucky Derby.
Og starten er gået i Kentucky Derby!
Vi havde en gruppe af 20 hestevæddeløbsentusiaster,
og vi sagde: "I skal samarbejde som en sværm
og forudsige Kentucky Derby.
Ikke blot vinderen, men første-, anden-, tredje og fjerdepladsen."
Vi bad dem finde frem til svarene,
og de forudsagde det perfekt.
Enhver, der havde væddet 20 dollars på de fire heste,
ville have vundet 11.000 dollars.
Hold da fest!
Det interessante er dog, at hvis vi ser på de 20 hver for sig,
ramte ingen af dem alle fire heste korrekt på egen hånd.
Hvis de havde stemt, ville de have ramt én hest korrekt.
Men når de samarbejdede som en sværm,
fandt de den rette kombination baseret på al deres forskellige indsigt,
og de ramte perfekt.
Louis har inviteret mig til at lede en sværm
for at se, hvordan en tilfældig gruppe af mennesker
kan finde sammen for at forudsige ting.
Vi begynder med et let spørgsmål.
Jeg vil læse en række spørgsmål højt,
og I får 60 sekunder til at svare på hvert.
Første spørgsmål:
Hvilken af disse sommerfilm i 2018
vil tjene mest?
Solo: A Star Wars Story,
Deadpool 2, Ocean's Eight,
Jurassic World: Fallen Kingdom,
eller De Utrolige 2?
Vi optog sværmen i foråret 2018,
før der var kommet informationer ud om nogen af sommerfilmene.
Kunstig intelligens observerer for at fornemme deres selvsikkerhed.
Nogle folk ændrer mening, nogle holder fast på deres valg,
og algoritmerne ser
deres niveauer af overbevisning
og finder stien
til den løsning, de bedst kan blive enige om.
SVÆRMEN SIGER: DE UTROLIGE 2
Godt, så De Utrolige 2.
MEST INDBRINGENDE FILM I SOMMEREN 2018
De fik ret.
De Utrolige 2 indtjente mest om sommeren.
En utrolig interessant anvendelse
er at se på spørgsmål, der involverer moral.
Det er blevet relevant på det seneste på grund af selvkørende biler.
Der bliver presset på lige nu for at bygge moralske beslutninger
ind i selvkørende biler.
Hvilket overrasker nogen at høre,
men når man tænker over det, hvis en selvkørende bil kommer kørende,
og et lille barn løber ud på vejen.
Lad os sige, bilen ikke kan stoppe,
men den kan køre af vejen
og bringe passageren i fare,
måske endda dræbe passageren, men redde barnet.
Bilfabrikanterne siger,
at vi skal programmere moral ind i bilerne,
der repræsenterer befolkningen
og det, folket og bilisterne ville gøre.
Det lyder let, indtil man tænker over,
hvad er befolkningens moral?
Der er ikke en let måde at finde frem til den.
Og hvis de programmerer moral, der repræsenterer os i dag,
vil den moral repræsentere os 20 år fra nu?
Næste spørgsmål. Bremserne svigter pludseligt på en selvkørende bil,
der skal køre gennem et fodgængerfelt,
hvilket vil resultere i et dødsfald.
Mulighed A: Personen, der vil blive dræbt, følger loven.
Mulighed B: Den selvkørende bil med de svigtende bremser
vil dreje og køre over en fodgænger, der krydser i den anden side,
hvilket vil resultere i døden for en mandlig atlet,
der går over for rødt. Det er en fumlegænger.
Atleten er pisseligeglad.
Og han er en fumlegænger.
Hvad bør den selvkørende bil gøre?
Dræbe den kedelige mand, der går over på lovlig vis,
eller dræbe atleten, der går over for rødt.
Hvis kunstig intelligens bliver den næste industrielle revolution,
så er rum som dette essentielt set det nye fabriksgulv
med menneskearbejdere, der arbejder
ud fra noget, kunstig intelligens ikke selv har.
En samvittighed.
De debatterer den meget.
Det er fascinerende. Gad vide hvorfor.
Den er vanskelig.
Hvis du går over for rødt, synes jeg, det er et let valg.
SVAR: B (MINDRE PRÆFERENCE)
Der var en mindre præference for, at I ville ramme
den mandlige atlet, fumlegængeren.
Hvis det gør dig oprørt, så forbered dig.
Nu skal I forestille jer
det værst tænkelige scenarie,
hvor en selvkørende bil ikke kan bremse i tide
og skal styre mod én af seks fodgængere.
En baby i en klapvogn...
En dreng,
en pige,
en gravid kvinde...
Jeg ved det godt.
To mandlige læger,
to kvindelige læger.
Hvem skal dø?
Åh gud!
Hvad?
Det er ikke retfærdigt.
Helt ærligt.
Åh gud!
Seriøst?
SVÆRMEN SIGER: EN DRENG
I sagde, den selvkørende bil skulle ramme drengen.
Interessant.
Denne type sværmintelligens, vi har skabt i dette rum i dag,
kunne i den nærmeste fremtid blive solgt til fabrikanter af selvkørende biler.
Og hvis det lyder skræmmende, så lyder alternativet meget værre.
Når en selvkørende bil skal slå bremserne til,
og den indser, at den ikke kan stoppe, før den rammer nogen,
bør bilen så beskytte passageren eller fodgængeren?
Håbet er, at bilfabrikanterne programmerer bilerne
til at repræsentere moralen hos dem, der køber bilerne.
Den kyniske tilgang ville være, at bilfabrikanterne
begynder at konkurrere på, at deres bil vil beskytte passageren mere
end en anden bil, og det kunne være et salgsargument.
Det er et værre scenarie
end samfundets moralske følsomheder.
Det er en dyster tanke.
Og vi vil afslutte afsnittet med noget mere opløftende.
Måske endda himmelsk.
Så før I forestille jer en fremtid, hvor det er det rene Grand Theft Auto,
hvad angår uagtsomhed over for fodgængere,
så lad os tage en tur
tilbage til der, hvor vi begyndte.
INDIEN
I denne fjerne indiske skov
høstes der honning til et firma kaldet Heavenly Organics.
Der er ingen, der ejer skoven,
og lokalbefolkningen har altid boet her.
Far og søn, Amit og Ishwar Hooda,
startede deres firma for tolv år siden
for at give arbejde til den lokale befolkning.
Hvad lavede de, før de indsamlede honning for jeres firma?
De lavede det samme,
men de havde intet marked eller et sted at sælge det,
så de kunne leve af det.
Der er bestemt ikke mangel på honning her.
Under blomstringssæsonen
kan en arbejder indsamle et ton honning på blot tre måneder.
Men hvad hjælper det, hvis der ingen er til at købe det?
Det tog os tre dage, to fly
og otte timers kørsel dybt ind i en skov.
Men heldigvis for de lokale og Heavenly Organics
fandt en algoritme baseret på kunstig intelligens stedet på sekunder
og vidste, det ville være en god investering.
De ringede ud af det blå og sagde, de havde kørt en algoritme
og opdaget, vi ville være et match
med store dele af deres portefølje.
De ville tale med os om investering, hvis vi ledte efter det.
Hvem ejede denne mystiske algoritme?
En IT-virksomhed kaldet CircleUp,
der befinder sig næsten 13.000 kilometer væk, i... Hvor ellers?
Vi er hos Good Eggs, et onlinesupermarked,
som CircleUps kunstige intelligens også kastede sin interesse over.
Dette er et firma støttet af Ignition med kapital fra CircleUp,
men som også hjælper små firmaer med at finde kunder.
MEDSTIFTER OG DRIFTSLEDER
CircleUps driftsleder, Rory Eakin,
arbejdede i både virksomheder og nødhjælpsorganisationer,
før han startede firmaet.
CircleUp bruger kunstig intelligens til at analysere milliarder af datapunkter
og finde ud af, hvad forbrugerne ønsker
af mad- og sundhedsprodukter.
Problemet, man står over for som kunde, er,
at der er hundredvis af firmaer
i næsten alle kategorier.
Så investerer de i ukendte firmaer,
som kunstig intelligens mener bliver det næste store produkt.
Et af de firmaer, de fandt, var isproducenten Halo Top.
Isproducenten Halo Top var et lille firma i det sydlige Californien.
I dag er det den mest solgte is i hele landet.
Vi har set en utrolig ændring hos kunder i alle kategorier.
De ønsker sundere produkter,
færre giftstoffer i deres hjem,
cremer uden kemikalier.
Da CircleUps algoritme scannede milliarder af forbrugernes datapunkter,
viste resultatet, at kunderne ønskede en række egenskaber,
der var utroligt specifikke.
Godgørende, miljøvenlige firmaer
bruger økologiske produkter, mens de skaber økonomisk vækst
i lokalsamfundet.
Det lyder helt ufatteligt detaljeret, ikke?
Men CircleUp kunne krydse alle tingene af, da de fandt Heavenly Organics.
Det er, hvad kunstig intelligens kan gøre.
Den kan få al denne data til at give mening
på en måde, der ikke var mulig for blot ti år siden.
Og hvordan går CircleUps samarbejde med Heavenly Organics?
Lad os smutte tilbage til Indien og spørge Amit og Ishwar.
Vi har bygget en ny fabrik, der er dobbelt så stor.
Vi kan innovere og skabe nye produkter.
Vi kan have en stor påvirkning på dette område.
-De hjalp jer til at skalere op. -Ja.
De hjalp os med at skabe kapacitet og skalere op.
Hvordan har det påvirket indsamlerne?
Vi støtter lige nu 650 familier.
I takt med at vi vokser, sælger vi mere honning.
For hvert ton tilføjer vi endnu en familie.
Det betyder, at vi næste år vil støtte 700 eller 750.
I dag er de bedre stillet rent økonomisk.
De har gode huse og gode faciliteter i husene.
Deres børn går i skole.
Så det er den gode side af kapitalismen.
Altså...
Et firma skabt for at bidrage til samfundet.
Det var derfor, vi startede firmaet.
Vil kunstig intelligens gøre oprør og overtage verden?
Eller gøre, at vi må kæmpe for at finde et formål i livet?
I denne del af verden har påvirkningen været god indtil videre.
Måske er der et scenarie, hvor kunstig intelligens
giver en uforfærdet analyse af al vores data
og beslutter, at vi ikke er så slemme, så vi kan samarbejde
for at skabe en bedre verden med velstand og harmoni mellem robotter og mennesker.
Eller måske ikke.
Hvis det er tilfældet, er vores tid snart omme.
Så nyd disse robotstrippere.
Sådan. Fantastisk!
Det var fantastisk!
Giv hende et håndklæde.