Hvert liv...
...har en levetid.
Ormeracen C. elegans får i gennemsnit fjorten dage på jorden.
Europæiske hummere får 50 år.
Bristlecone-fyrretræer får op til 5.000.
Og mennesker?
Vi har en maksimal levetid på omtrent 120.
Så godt som vi kan sige det, har nogle i hele vores historie levet over 100.
På n gravsten for en gammel romersk soldat
står der blot: "Vixit annis C." "Han levede 100 år."
Men i det meste af menneskehedens historie var man heldig, hvis man klarede fem.
For 200 år siden...
GLOBAL FORVENTET LEVEALDER
...havde intet land en forventet levealder over 40.
Men så begyndte tallet at hæve sig.
Byerne udviklede måder at give folk rent vand på.
Vi opdagede, at bakterier forsagede sygdom...
Bakterierne skal forlade den syges krop og trænge ind i den raskes.
...og begyndte at vaske hænder med sæbe regelmæssigt.
Ernæringen forbedredes, og vi opfandt nye måder at opbevare mad sikkert.
Vi opdagede antibiotika, vi udviklede vacciner
og gjorde det af med nogle af de værste dødsårsager i vores historie.
GLOBAL FORVENTET LEVEALDER
Siden 1800 er den globale forventede levealder mere end fordoblet...
29 ÅR
...til omkring 72 år.
Den største årsag er, at der er mindre sandsynlighed for,
at du dør af en smitsom sygdom, inden du bliver gammel.
Men for dem, der bliver gamle,
er den forventede levealder ikke meget højere.
FORVENTET LEVEALDER FOR EN 70-ÅRIG ENGLAND & WALES
I England og Wales i 1840 kunne en 70-årig forventes at blive 79.
I dag er det 86.
180 års videnskabelige fremskridt gav blot syv år ekstra.
Hvis menneskets levetid er 120 år,
hvorfor når de fleste, selv i ilande, kun to tredjedele af vejen dertil?
Hvad er det ved en høj alder, der slår os ihjel?
Og kan det behandles?
Nutidens medicin udretter mirakler for unge og ældre liv.
Blot i 1930...
EN ORIGINAL DOKUMENTARSERIE FRA NETFLIX
...døde man af sin sygdom.
Og pludselig tager man en pille og overlever.
Alderdommen er nu begyndt at forme sig.
Jeg tror, vi kunne stå ved kysten af en ny tidsalder.
Det finitte livsstykke...
...tvinger mig til at sætte pris på hver en solopgang.
KAN VI LEVE FOR EVIGT?
Hvad betyder det at blive gammel?
Nogle symptomer er: nedsat hørelse...
ALDERDOMSSYMPTOMER
...nedsat syn,
afkræftede muskler, vores hjertefrekvens bliver langsommere, blotrykket øges
vores hjerne bliver mindre kvik og har lettere ved at glemme
Vores evne til...
PROFESSOR I MEDICINSK ETIK
...at holde koncentrationen på et problem svinder ind med alderen.
Der er en række problemer, som hober sig op,
således at livskvaliteten aftager.
Den mængde tid, vi kan leve aktivt i verden, formindskes. Og med alderen øges risikoen for at dø af kronisk sygdom utroligt meget.
Alderdom giver den største risiko for dødsfald...
FORSKER I ALDERDOM
...i alle de sygdomme, vi frygter for.
I kræft, i hjertekarsygdom, i Alzheimers, i diabetes.
Måske ville du gerne sige: "Vent nu lige!
I hjertekarsygdom? Er det ikke kolesterol?"
Kolesterol er jo en trefoldig risiko. Men alderdom er en femtusindfoldig risiko.
I USA er størstedelen af dødsfald...
STØRSTE ÅRSAGER TIL DØDSFALD I USA
...forårsaget af kronisk sygdom, relateret til alderdom.
Udgifterne er utrolige.
SUNDHEDSUDBUD OG -UDGIFTER
86 % af sundhedsudgifterne i USA går til at behandle kroniske sygdomme.
At finde helbredelser til dem har været et mål
for mange regeringer, videnskabsfolk og samfund.
Med endnu en enestående indsats kan USA helbrede kræft.
Den indtrædende samlingsregering vil afsætte 200 millioner dollars
til demensforskning.
Hjertesygdom dræber flest kvinder.
Men vi har endnu ingen fundet.
Så nogle forskere har foreslået en anden strategi
med fokus på det, de ser, som den grundliggende årsag.
Alderdom.
Videnskabsfolk har vurderet...
ADM. DIREKTØR, BIOAGE LABS
...at en kræftkur kun bidrager med ca. fire år, fordi folk får en anden sygdom.
Hvis vi kan finde drivkraften bag aldringsprocessen
og nedsætte aldringsprocessen, vil det påvirke sygdomsfrekvensen.
Hvis ens hane drypper, og man vil ordne det...
INVESTOR I ALDRINGSBIOTEKNOLOGI
...kan man stille en spand i vasken.
Så skal man tømme den hver uge. Det er besværligt.
Men hvis man kigger under vasken og finder røret,
der drypper, og ordner det, fjerner det hele problemet.
Så når vi tænker på aldring, vil vi finde det grundlæggende problem,
som faktisk er årsag til nedsættelserne ved sygdom,
og fjerne fjerne chancen for, at de overhovedet indtræder.
FØDSEL
Aldring kommer af en biologisk ophobning af skader i vores celler.
DØD
Denne beskadigelse begynder inden vores fødsel.
Kort efter undfangelse begynder vores celler at duplikere,
så vores væv kan vokse og fornyes. Idet vores celler kopierer sig selv,
begår de fejl, som forsager molekylær skade.
I omkring to årtier kan vi reparere disse skader.
Men når vi når 30'erne,
accelerer aldringsprocessen.
Kampen mod processen er ikke noget nyt.
Vi overvældes med reklamer for produkter, der lover at genskabe ungdommen.
Ant-aging-industrien er nu over 250 milliarder dollars værd,
og den vokser.
Det er bevist, at den giver 10 år tilbage til hudens udtryk.
Med Olay ældes du mindre.
...hud, der ser yngre ud. Ungdom er tidløs.
Det meste af anti-aging-markedet fokuserer på synlige symptomer på aldring,
såsom rynker, og markedsføres mest til kvinder.
Ikke selve rynkerne.
UDSEENDE
De er ikke videnskabeligt undersøgt for, om de ændrer huden.
Glem alt om at se yngre ud. Nogen har prøvet helt at undgå døden.
I 1960'erne kom vi på kryonik, nedfrysning af en, så snart man dør
for at oplive personen i fremtiden, når videnskaben har fundet ud af hvordan.
Jeg mener kryonik...
FILOSOF
...tager kroppen for seriøst.
Jeg hælder til at tvivle på, at vi
ved at redde kroppen kan gøre det muligt at genopleve en person,
og mere præcist en person, der minder om den bortkomne.
For det er det andet problem, hvis din hjerne har ændret sig meget.
Men nogle mener, der er en løsning på det:
At bevare hjernen ved at uploade den til en maskine.
Det virker usandsynligt, at vi kan sende min bevidsthed ind i en maskine.
Min bevidsthed, tror jeg, er dybt forbundet
til dens biologiske eksistens i min hjerne.
Og jeg forventer, at det, man ønsker, når man vil fortsætte,
er, at forblive en bevidst person.
Disse er forslag til at bekæmpe døden,
men de bekæmper ikke den biologiske aldringsproces.
Videnskaben har for det meste accepteret, at aldring er en del af livet.
Ser man på forskellige dyrearter...
VICEDIREKTØR, CALICO
...ser man noget meget slående, særligt hvis man har en hund,
at aldringsfrekvensen for forskellige arter er forskellig.
Så en hund har en levetid, som er syv gange kortere end vores.
Aldring kunne bare indtræde,
men hvorfor indtræder det med så forskellige hastigheder? Så i 1961 fandt vi en ledetråd.
Dr. Leonard Hayflick opdagede, at mange menneskeceller...
SERIEL DYRKNING AF MENNESKECELLER
...ikke deler sig efter ca. 50 delinger.
DE GÅR I FORFALD EFTER CA. 50 OMPLANTNINGER
De så ud til, at de var programmeret til at dø.
FÆNOMENET SKYLDES IBOENDE FAKTORER
Så i 1980'erne...
CELLE KERNE
...fandt vi årsagen. Kromosomerne i vores celler
havde beskyttende kapper på, kaldet telomerer,
og med hver celledeling blev disse kapper kortere.
Når telomererne ikke kunne beskytte vores kromosomer, døde vores celler.
Løsningen på det synes ret tydelig.
Vi må konstruere vores celler, så vores telomerer ikke bliver for korte.
Men det viser sig, at den slags celler allerede eksisterer, kræftceller.
LÆNGERE OPTAGELSE AF KRÆFTCELLER
Ingen har løst det mysterie endnu.
Men rundt i verden
har en håndfuld samfund fundet en hemmelighed til et langt liv.
I denne gruppe af sardiske landsbyer lever en ud af 600, til de er 100,
seks gange så mange som det nationale gennemsnit.
Og på den græske ø Ikaria lever en ud af tre, til de er 90.
Det er over et årti længere en grækere på fastlandet.
Alle deres livsstile har meget til fælles.
Daglig motion, et betydeligt socialt liv og en primært vegetarisk kost,
der skyldes ned med et par glas rødvin.
Hvordan man lever har indflydelse på hvor længe.
Men nogle ting er man ikke selv herre over. Det ved vi
på grund af ormen her.
Ormeracen C. elegans har en gennemsnitlig levetid på 14 dage,
og begge ormene her er 13 dage gamle.
Men forskere muterede et gen i den til venstre.
Den opfører sig ikke blot yngre. Den livstid fordobledes.
Resultatet var så slående, at folk næsten ikke troede på det, da det kom ud.
Forskerne havde fjernet et gen, som hed DAF-2,
som regulerer insulin, hvilket betød, at ormen optog færre næringsstoffer.
Vi narrede sådan set ormens krop til at tro, at den fastede.
Spiser man, har væv en slags døre, som de indtager mad gennem.
Men til det har de brug for insulin.
Har man mindre insulin, eller virker insulinreceptoren ikke ordentligt,
ligesom den muterede DAF-2-receptor,
tror dyret ikke, at det har nok mad. Det tænker: "Åh nej.
Nu bliver det svære tider.
Jeg må være forsigtig, passe på cellerne og folde mine proteiner bedre.
Jeg må sikre mig, at min DNA ikke beskadiges."
Så når cellerne er i det
"forsigtighedsstadie", tror jeg bare, at dyret kan leve længere.
Forskere muterede samme gen i bananfluer, og deres levetid fordobledes næsten.
Hos mus forlængedes deres liv med 50 %.
Alle disse organismer levede ikke kun længere,
men var mere resistente over for flere kroniske sygdomme.
Hvis ét gen i én bane
kan modulere aldringsfrekvensen, har vi fat i noget.
Det ændrede vores udsyn totalt. Det tog os fra håb til et løfte.
Alle dem, der gennem historien har levet, til de blev 100, 110
eller 120, havde måske en genmutation.
UDGIVELSER, DER NÆVNER ØGET LIVSTID
Herefter tog forskning i forlænget livstid fart.
Inden for de næste år vil vi tilføje 10 til 20 leveår.
Vi ved, det er muligt, for mennesker har allerede levet, til de blev over 100.
De kaldes hundredårige. De er ikke blot heldige.
Det er genetisk bestemt,
for deres børn har større sandsynlighed for at leve over 100 år.
Dem, der lever over 100 år, bliver syge senere i livet
og i kortere tid end andre.
DE KOMPRIMERER SYGELIGHED OG INVALIDITET
Kan vi identificere hemmelighederne, kan vi efterligne dem med medicin
så vi kan leve længere og sundere.
INVESTERING I LÆNGERE LEVETID
Investorer satser nu store pengesummer på at finde hemmelighederne
ved at finansiere virksomheder, som fokuserer på forskning i længere levetid.
Vi afprøver forskellig medicin
for at se, hvordan den kan ændre på forskellen mellem ung og gammel.
Målet for Human Longevity er at ændre alderdommens udseende.
Vi har set spændende nye opdagelser og bringer forskning om et sundere,
længere liv til dig.
En lovende ledetråd med en pengetung støtte:
aldrende celler.
Nogle gange når en celle ikke længere deler sig, dør den ikke.
Den udsender stadig kemiske signaler.
Og disse zombieceller ophober sig i kroppen med alderen.
Ved at fjerne disse celler i mus, øgedes sundheden og levetiden markant.
Virksomheder ræser...
UDRENSNING AF ALDRENDE CELLER
...mod den første anti-aging-behandling.
MEDICINSK OPHÆVET HUKOMMELSESTAB
Men måske bliver de slået af et eksisterende præparat.
KOMMER LEDDEGIGT TIL LIVS
Det har skabt fascination, at der er medicin på markedet i dag,
som kan have indflydelse på aldring og er godkendt til sygdomsbehandling.
Og for mange i branchen
er det store håb nu præparatet mod diabetes metformin.
Det aktive stof i metformin kommer fra planten Galega officinalis,
som også kaldes stregbælg, falsk indigo,
professorukrudt, fransk syren, spansk esparsette og italiensk ilder.
KAN FOLK MED TYPE 2-DIABETES LEVE LÆNGERE?
I et studie levede 78.000, der tog metformin, længere end folk uden diabetes.
OVERLEVEDE LÆNGERE END KONTROLGRUPPEN UDEN DIABETES
Folk med diabetes, som tager metformin, sammenlignet med andre præparater,
har 30 % færre tilfælde af hjertekarsygdom.
Folk med diabetes på metformin har 30 % færre tilfælde af kræft.
Kan du huske, hvordan vi muterede ormens DAF-2-gen?
Metformin behandler faktisk menneskets version af det samme gen,
som regulerer insulin.
Og det behandler andre molekylære mekanismer, som vi ikke helt forstår.
USA's fødevare- og medicinalstyrelse godkendte et forsøg med metformin
til mulig behandling af aldersrelaterede sygdomme, men ikke aldring,
for styrelsen anser ikke aldring som noget, der kan behandles.
Men hvis resultaterne er sikre,
ændrer det sig måske og åbner op for langt mere forskning.
Jeg er ganske optimistisk omkring, at det her accelereres,
og at det næste årti vil blive et vendepunkt for målretning mod aldring.
Noget af det, jeg synes er mest spændende, er, at denne trend måske slet ikke holder,
men hvis den holder, vil det helt ændre paradigmet.
Det er begyndelsen på en ny måde at tænke medicin på.
Men måske ønsker vi slet ikke en verden, hvor alle lever 120 år.
Jeg har aldrig hørt nogen sige, at de vil vinde,
at de vil trodse alle odds og leve længere end nogen anden.
Typisk vil man gerne kunne have gode år så længe, man lever.
120? Så længe man kan være rask, uden astma,
uden hjerteproblemer og uden dårlige ben. Det ville være skønt.
Det bringer nye spørgsmål med sig: Har jeg penge til at overleve så længe?
Med alderen opbruger man måske sine penge.
Hvorfor ældes celler og organismer? Hvorfor ældes organismer og dør?
Det er et stort mysterie at løse. Det er krævende at løse.
Men det betyder ikke, at løsningen og behandlingen
er en god ting for vores planet, Jorden.
Måske er hundredårige sundere end andre i deres alderdom,
men de er stadig gamle. De arbejder sandsynligvis ikke,
og de vil have brug for omsorg. Og det har en pris.
Og de udgifter er svære at skære i.
Omsorg for ældre ses i mange samfund som en moralsk forpligtelse.
Ser man på lande med lang forventet levealder, som Japan,
får man en masse gamle mennesker, som er isolerede og ensomme.
Og man hører ofte i Japan om folk, der dør, uden at nogen opdager det.
Og vi har stadig ikke afsluttet vores 200 år gamle projekt...
DØDELIGHED FOR BØRN UNDER FEM
...om at få alle børn til at leve, til de bliver gamle.
Når man når over 75, burde målet ikke være at nå 85 eller 90.
Vores mål burde være at få alle til at nå 75.
Hvis de ældre lever længere, forskydes forholdet mellem ældre og unge,
og det ændre samfundet.
Studier har vist, at når befolkninger bliver ældre,
bliver lande mindre entreprenante.
Og hvis en befolkning holder op med at dø, udretter vi ikke meget længere.
Som det skønne afsnit af Star Trek viser,
ville man løbe tør for ting, som man kunne forestille sig, var besværet værd,
hvis man havde evig tid.
Der er ikke mere at sige.
Kan De ikke se, Kaptajn, at for os er sygdommen udødelighed?
At mit liv starter og slutter
er utroligt vigtigt for spørgsmålet om, hvad mit formål er.
Faktisk...
...livet med begrænsninger er det, der giver mening til livet.
Livets betydninger stammer fra de udfordringer, vi møder,
og hvis vi fjerner alle udfordringer, gør vi livet fuldkommen uinteressant.