‫קריקט הוא ספורט בריטי ישן.‬
‫מהלך טוב מאוד, אדוני.‬
‫קריקט...‬ ‫- סטפן פרי, שחקן -‬
‫...כמובן, שאין אפילו כללים. יש לו חוקים.‬
‫וזה מיד נתפס בעיני חלק מהאנשים‬ ‫כדבר נפוח ומלא יהירות.‬
‫חוקים אלה נכתבו בעיקר במאה ה-19 בלונדון,‬
‫על המגרש שעדיין נחשב‬ ‫כבית הקריקט, בשם "לורדס".‬
‫כי זה של הלורדים:‬
‫מושרש עמוק במסורת‬ ‫ובפולחן שמסורת מביאה עימה.‬
‫אלוהים יברך את הקריקט.‬
‫- גארוד קימבר, עיתונאי, אי.אס.פי.אן -‬
‫יש הפסקת תה במשחק.‬
‫זה בהחלט מבחן התשה.‬
‫הרבה אנשים לא מסוגלים לקלוט‬ ‫איך עומדים שם חמישה ימים?‬
‫- בריאן לארה, שחקן קריקט,‬ ‫ווסט אינדיז, 1990-2007 -‬
‫אבל קריקט השתנה.‬
‫יש צורה חדשה של הספורט,‬
‫שמביאה יותר כסף, אוהדים,‬ ‫וסגנון שונה של משחק.‬
‫אבל דבר אחד לא השתנה.‬
‫זה מסובך. זה אחד מענפי הספורט‬ ‫המורכבים ביותר בכדור הארץ.‬
‫הוא לגמרי פתלתל. הוא אפילו לא עוקב‬ ‫אחר כל סיבה נראית לעין.‬
‫זה לא מנע ממיליארד האנשים,‬
‫שמעריכים שצפו במשחק קריקט יחיד בשנת 2015.‬
‫בין הודו לפקיסטן.‬ ‫זה אחד מכל שבעה בני אדם.‬
‫- מיליארד בני האדם צפו במשחק‬ ‫קריקט בין הודו ופקיסטן -‬
‫אז איך זה שמשחק בריטי מבלבל‬
‫הפך לאחד מענפי הספורט הפופולריים‬ ‫ביותר על כדור הארץ?‬
‫והנה הצד של אנגליה נכנס לשדה.‬
‫- סדרה תיעודית מקורית של NETFLIX -‬
‫קרב עדין בין פיסת ערבה ומעגל של עור.‬
‫כן! תפס את זה.‬
‫קפטן ה-"ווסט אינדיז", בריאן לארה.‬
‫איזה ניצחון גדול.‬
‫סצינות שלא יאומנו כאן בגביע העולם.‬
‫ברור שזה כבר לא משחק אנגלי יותר.‬
‫- קריקט -‬
‫- כיצד משחקים קריקט -‬
‫שתי קבוצות של 11 משחקות זו נגד זו‬ ‫בשדה בצורת אליפסה.‬
‫לצוות החובט יש שני שחקנים‬ ‫על המגרש ברגע נתון‬
‫בכל צד של ה-"הפיץ'".‬
‫הם מנסים להשיג "החלפות"‬
‫בעוד צוות השדה מנסה לפסול אותם.‬ ‫בכל צד של ה-"פיץ'" יש "וויקט".‬
‫ה-"וויקט" מורכב משלושה "סטומפים",‬ ‫עמודי עץ, ועליהם שתי "בילסים", פיסות עץ.‬
‫החובט עומד לפני ה-"וויקט"‬
‫מנסה להכות בכדור שנזרק על ידי המגיש.‬
‫מהקצה האחר של ה-"פיץ'".‬
‫אם החובט פוגע בכדור, הם משיגים נקודות‬
‫על ידי החלפת עמדות בין החובטים.‬
‫כל החלפת עמדה כזו שווה "החלפה" אחת.‬
‫בזמן שהם רצים, שחקני השדה‬ ‫מנסים להשיג את הכדור‬
‫ולפגוע באחד מה-"וויקטים"‬ ‫לפני שהחובט מגיע אליו.‬
‫אם החובט לא מגיע ל-"וויקט" לפני שהכדור‬ ‫מפיל את ה-"בילסים" מעל ה-"סטומפים"‬
‫הם נפסלים ויוצאים החוצה,‬ ‫וחובט חדש נכנס במקומם.‬
‫אם החובט פוגע בכדור חזק מספיק,‬ ‫הם לא יצטרכו לרוץ.‬
‫אם הם חובטים בכדור לגבול,‬ ‫זה שווה ארבעה "החלפות".‬
‫וכל הדרך מעל הגבול, זה שווה שש.‬
‫אם שחקן שדה תופס את הכדור, החובט נפסל.‬
‫המגיש יכול גם לפסול את החובט‬ ‫אם המסירה שלהם פוגעת ב-"וויקט",‬
‫ומפילה את ה-"בילסים" מעל ה-"סטומפים".‬
‫החובט יכול לבחור לא לחבוט‬ ‫או לחבוט ולהחמיץ את הכדור,‬
‫והוא לא יפסל כל עוד ה-"וויקט" בטוח.‬
‫המגיש, עם זאת, יכול להגיש‬ ‫רק שש הגשות בכל פעם.‬
‫זה נקרא "אובר", וזה מאוד חשוב.‬
‫אחרי כל "אובר",‬ ‫חבר צוות אחר תופס את מקום המגיש.‬
‫כאשר 10 מתוך 11 החובטים נפסלים,‬
‫זה נקרא "סיבוב", ואז הקבוצה השניה חובטת.‬
‫בקריקט המסורתי, לכל צוות‬ ‫יש שני סיבובים במשחק‬‫,‬
‫- פורמט: מסורתי, מספר ה-"אובר": ללא הגבלה,‬ ‫משך: 5 ימים -‬
‫והצוות עם רוב "ההחלפות" בסוף, זוכה.‬
‫אם הם לא סיימו את המשחק‬ ‫לאחר חמישה ימים, השופט קובע שיוויון.‬
‫מבחינה טכנית יש עשר דרכים להיפסל.‬
‫אבל תבקשו ממישהו להסביר אותם,‬
‫קריקט יכול להפוך למאוד מבלבל מאוד מהר.‬
‫רגל לפני "וויקט", זו אחת הדרכים‬ ‫מישהו יכול להיפסל‬
‫ואופיו של השופט,‬
‫אופי המיקום בשדה:‬
‫עמדת "מיד-און", עמדת "מיד-אוף",‬ ‫שמירה נוספת, אדם שלישי.‬
‫הכול מאוד מקודד ומוזר, קריקט.‬ ‫אני מניח שזאת הבעיה.‬
‫הבריטים לא רק כתבו‬ ‫את החוקים של הקריקט,‬
‫- האימפריה הבריטית 1901 -‬
‫הם הפיצו אותם ברחבי העולם‬
‫על ידי הבאת המשחק למושבות שלהם‬ ‫במאות ה -18 וה-19.‬
‫חיילים בריטיים שיחקו במשחק,‬ ‫והמקומיים או שאימצו אותו או לא.‬
‫בקנדה, לא במיוחד. קצת קר.‬ ‫אז הם העדיפו הוקי הקרח במקום.‬
‫אבל במדינות חמימות יותר,‬ ‫נראה שהמשחק השתלט.‬
‫- ניו ג'רזי, 1851 -‬
‫אפילו בארה"ב שיחקו לפני שבייסבול‬ ‫הפך להיות הבילוי הפטריוטי.‬
‫אמריקה החליטה שהקריקט‬ ‫הדיף ריח של קולוניאליזם,‬
‫ולכן הם לא הולכים לשחק.‬
‫- אוסטרליה, 1882 -‬
‫אבל במושבות אחרות, משחק הקריקט היה הזדמנות‬
‫- דרום אפריקה, 1894 -‬ ‫- ווסט אינדיז, 1928 -‬
‫להכות את המתנחלים במשחק שלהם.‬
‫- ניו זילנד, 1931 -‬ ‫- הודו, 1932 -‬
‫והאנגלים החלו להזמין קבוצות לבוא ולבחון‬ ‫את כישוריהם נגדם באנגליה.‬
‫- פאקיסטן, 1954 -‬
‫- משחק בדיקה -‬
‫תחרויות נקראו "משחקי בדיקה",‬
‫וכך צורתו הארוכה של המשחק ממשיכה להיקרא.‬
‫רוב המדינות והמדינות המובילות‬ ‫שמשחקות קריקט.‬
‫יש להם את האלמנט הקטן‬ ‫של רצון לנקום באנגלים.‬
‫והמושבות קיבלו הזדמנות חדשה‬ ‫לעשות זאת החל משנת 1975...‬
‫- גביע העולם, 1975 -‬
‫...כאשר נוסד "גביע העולם בקריקט".‬
‫בלי גביע העולם,‬ ‫קריקט עדיין היה הסכם ג'נטלמני.‬
‫"אה, כן, אנחנו חופשיים בתקופה זו‬ ‫של השנה. אנחנו נבוא".‬
‫בעוד גביע העולם נותן לכולם‬ ‫הזדמנות להוכיח את עצמם.‬
‫על מנת ליצור טורניר, משחקים צריכים להיות‬ ‫קצרים יותר ולהסתיים עם זוכה ומפסיד.‬
‫- גביע העולם, 1979 -‬
‫אז הם שיחקו בפורמט של יום למשחק,‬ ‫אשר הגביל את מספר ה-"אובר" של כל קבוצה.‬
‫- פורמט: יום אחד, מספר ה-"אובר": 50,‬ ‫משך: יום אחד -‬
‫בשני גביעי העולם הראשונים‬ ‫זכו ה-"ווסט אינדיז".‬
‫אמי קפצה למטבח כאשר ה-"ווסט אינדיז" ניצחו.‬
‫האם היה לה אכפת כל כך מהמשחק? לא.‬ ‫האם היא הבינה את המשחק כל כך? לא.‬
‫אבל הקריקט היה חשוב לנו מאוד‬ ‫כ-"ווסט אינדיז", ולא רק באיים הקריביים.‬
‫בגביע העולם השלישי,‬ ‫אנגליה אפילו לא הגיעה לגמר.‬
‫- גמר גביע העולם, 1983,‬ ‫הודו נגד ווסט אינדיז -‬
‫הם הפסידו להודו,‬ ‫קבוצה שכעת משחקת נגד ה-"ווסט אינדיז"‬
‫לאחר שזכתה רק במשחק בודד‬ ‫בשני גביעי העולם הראשונים.‬
‫בגמר, אף אחד לא נתן הזדמנות להודו.‬
‫- מאיר בוס, סופר,‬ ‫ההיסטוריה של הקריקט ההודי -‬
‫הם היו כמו פולשים. ביום המשחק,‬ ‫התחושה הייתה: "מי האנשים האלה?‬
‫למה הם ב-"לורדס"? למה אנגליה לא ב-"לורדס"?‬
‫אבל על המגרש של הקולוניאליסטים שלהם לשעבר,‬ ‫עם סיכוי של 66 לאחת,‬
‫הודו ניצחה.‬
‫ב-83' הייתה, לראשונה,‬
‫הודים, בבית שלהם,‬ ‫צופים בקבוצה שלהם מנצחת בחו"ל.‬
‫זוהי הודו חדשה שמתעוררת.‬
‫כלומר, השגשוג הכלכלי של הודו‬ ‫הגיע כעבור עשור.‬
‫אבל אם חושבים, זה סימן את הרגע‬ ‫שבו הודו הרגישה בטוחה בעצמה.‬
‫שיחקנו כמו זוכים.‬
‫לאורך כל המשחק, לאורך הסדרה.‬
‫כולם נלחמו, נלחמו על חייהם,‬ ‫והם אמרו, "אנחנו נעשה את זה."‬
‫- קפיל דב, קפטן, הודו -‬
‫הדור של שנת 1983 עבר מלהרגיש‬
‫שהם לא שואפים לתעודת נישואין מאנגליה,‬
‫ללהרגיש שהם טובים מספיק להתחרות בעולם.‬
‫הודו, לראשונה, החלה להראות‬ ‫שמדינה בגודל כזה,‬
‫אם יש לה הישגים,‬ ‫אם יש לה סיקור טלוויזיוני,‬
‫היא יכולה להוות חלק עצום בעיצוב מחדש‬ ‫של הקריקט, ואכן היא היוותה.‬
‫ארבע שנים לאחר מכן, הודו אירחה‬
‫- ‬‫גביע העולם בקריקט‬‫ -‬
‫גביע העולם הראשון מחוץ לאנגליה.‬
‫- גביע העולם, 1987, הודו נגד אנגליה -‬
‫יש מילה הודית בשם "טמאשה",‬
‫כלומר כיף, התרגשות, זוהר,‬ ‫אי-ודאות, הכל מאוחד יחדיו.‬
‫וקריקט, יום אחד, הפך באופן מיידי ל"טמאשה".‬
‫זה פשוט מדהים שמשהו‬
‫שהתחיל על משטח ירוק‬ ‫או בצד של הכנסייה האנגלית,‬
‫ואתה יודע, מחיאות כפיים מנומסות‬ ‫ו-"משחק טוב, בחור טוב."‬
‫הופך לצרחות של כמו טקס דתי.‬
‫- גביע העולם, 1992, פקיסטן נגד אנגליה -‬
‫פקיסטן זוכה בגביע העולם.‬ ‫מופע מרהיב מול 87,000 איש.‬
‫עמרן חאן מחכה בפנים.‬
‫- גביע העולם, 1996, הודו נגד אוסטרליה -‬
‫מקגראת רחב על הקפל וזה הולך על ארבע.‬ ‫והקהל אוהב כל רגע מזה.‬
‫- גביע העולם, 1999, פקיסטן נגד הודו -‬
‫יכול להיתפס...‬
‫וזה נתפס.‬
‫סאצ'ין טנדולקאר חוגג.‬
‫אז הכוח הפוליטי הבין‬ ‫שגביע העולם שווה כל כך הרבה כסף,‬
‫וכי הודו ופקיסטן מביאים כל כך הרבה כסף,‬
‫שזה סוג של דמוקרטיזציה של המשחק,‬
‫והוא עבר מלהיות אנגליה ואוסטרליה‬ ‫שמפעילות את המשחק לדבר גלובלי יותר.‬
‫- אנגליה, 1999 -‬
‫באנגליה, הקריקט המקומי איבד מעריצים,‬
‫אז משהו נעשה כדי לשמור את הספורט בבית,‬
‫אבל זה רק האיץ את מעבר הכוח לאסיה.‬
‫בתחילת שנות ה-2000, רשת טלוויזיה בריטית‬
‫שילמה לסטיוארט רוברטסון‬ ‫ולצוות השיווק שלו לחקור מה הייתה הבעיה.‬
‫מילת המפתח שעלתה הייתה שהקריקט לא נגיש.‬ ‫זה היה ספורט לאלטיסטים.‬
‫- סטוארט רוברטסון,‬ ‫הנהלת הקריקט האנגלי, 1993-2003 -‬
‫- בעיות נוכחות מרכזיות: משך, מיקום,‬ ‫מעורבות, מחיר, מצג אוויר -‬
‫לרוברטסון היה רעיון:‬ ‫פורמט קצר עוד יותר של קריקט‬
‫מוגבל ל-20 "אובר" לכל קבוצה‬ ‫שיימשך שלוש שעות.‬
‫ושאלנו את האנשים האלה‬
‫אם הבאנו משחק של קריקט‬ ‫שנמשך פחות משלוש שעות,‬
‫האם הם יבואו לראות את המשחק?‬
‫וכל אותם אנשים שתוייגו‬ ‫כמי שמעולם לא הגיעו למשחק קריקט...‬
‫- מעולם לא הגעתי למשחק קריקט‬ ‫גיל: 15-24 -‬
‫...הם באופן מאסיבי ענו,‬ ‫"כן, היינו מגיעים לזה".‬
‫הם קראו לפורמט החדש "2020", "טי20" בקיצור,‬
‫- הצעת פורמט משחק מהיר יותר -‬
‫והציגו אותה לראשי הקריקט האנגלי ב-"לורדס".‬
‫סידרו אותנו סביב שולחן ענק בסדר אלפביתי,‬
‫אז זה התחיל עם דארבישייר ואז דורהאם, אסקס,‬ ‫וזה עבר כל הדרך סביב עד ליורקשייר.‬
‫זכרים לבנים בני 60‬
‫שאהבו את הקריקט המסורתי שלהם,‬ ‫לא אוהבים במיוחד שינויים.‬
‫ואז עלתה ההצעה לההצבעה,‬ ‫וספרתי את הידיים במהירות האפשרית,‬
‫והבנו שזה היה 11 בעד לעומת שבעה מתנגדים.‬
‫בקיץ שלאחר מכן,‬ ‫"טי20" הופיע לראשונה באנגליה.‬
‫- לונדון, 2003 -‬
‫הבחור במערכת הכריזה, בתחילת המשחק, אמר:‬ ‫"ברוכים הבאים לעתיד הקריקט".‬
‫וזה היה מדהים. זו הייתה הצהרה נהדרת.‬
‫לא כולם הסכימו.‬
‫אני עוד לא קניתי את הרעיון.‬
‫אני לא אוהב את הרעש והצלצולים‬ ‫שהולכים עם זה.‬
‫שאר העולם קיבל את ההזדמנות‬ ‫לבחון את הפורמט החדש בשנת 2005.‬
‫- אוקלנד, ניו זילנד -‬
‫אנו מקבלים בברכה את העולם‬ ‫לפארק עדן, אוקלנד, ניו זילנד‬
‫עבור משחק ה-"2020"‬ ‫הבינלאומי הראשון בהיסטוריה.‬
‫ניו זילנד נגד אוסטרליה.‬
‫זה הרגיש קצת כמו שהם‬ ‫לא התייחסו לזה ברצינות רבה.‬
‫והנה הם באים.‬
‫תסתכלו על המישל מרשל ברקע.‬
‫אלוהים אדירים. מה הוא לקח?‬
‫או הרבה, הם לא התייחסו אליו ברצינות רבה.‬
‫כל שהיה חסר שהם ישתו במהלך המשחק.‬ ‫וזה אומר לך כמה המשחק היה רציני.‬
‫הו, השמים שלי!‬
‫הם נראים כמו להקת פאנק פסיכודלית‬ ‫משיקגו בשנת 1975.‬
‫- פרסומת לגביע העולם של "טי20", 2007 -‬
‫המוניטין הזה התקבע,‬ ‫וכאשר הפורמט קיבל גביע עולם משלו,‬
‫הפרסומת הבהירה שקריקט "טי20" מיועד ל...‬
‫אנשי מסיבות!‬
‫גביע העולם של "טי20".‬ ‫מה-11 עד ה-24 בספטמבר‬
‫זה מטורף!‬
‫הודו היו כמו, "זה טיפשי.‬ ‫יש לנו כבר קריקט של יום אחד.‬
‫אנו יותר ממאושרים.‬ ‫אנו לא צריכים את הדבר הטיפשי הזה."‬
‫קריקט "טי20" היה המצאה אנגלית.‬
‫הודו כמעט נגררה‬ ‫לגביע העולם של 2007 ביוהנסבורג.‬
‫הם ממש נגררו לשם.‬
‫הם שלחו קבוצה צעירה.‬
‫זה היה הדבר הטוב ביותר שהם עשו,‬
‫כי הרבה מהשחקנים הותיקים‬ ‫לא ממש מבינים קריקט "טי20",‬
‫בעוד השחקנים הצעירים הבינו בערך‬ ‫שצריך לשחק הכי קשה האפשר.‬
‫- חצי גמר גביע העולם "טי20", 2007,‬ ‫הודו נגד אוסטרליה -‬
‫יוברג' חובט הישר לקהל. זה מסיבי.‬
‫מבין כל הקבוצות שהודו שיחקה נגדן,‬ ‫זאת הייתה פקיסטן.‬
‫הם עמדו להפסיד לפקיסטן בגמר,‬
‫ולאחר מכן מיסבהל-אל-האק, בדיוק כשהוא‬ ‫עומד לחבוט את ה-"החלפה" המנצחת,‬
‫חובט בכדור ישר לאוויר.‬
‫זה באוויר, שרייאן תופס אותו. הודו מנצחת!‬
‫נס יוהנסבורג.‬
‫וכתוצאה מכך, הודו אמרה, "הו, זה 'טי20'."‬
‫אם קריקט של יום אחד היה "טמאשה".‬ ‫זה היה "סופר טמאשה".‬
‫- פרסומת לליגת העל ההודית, 2008 -‬
‫בשנת 2008 הודו השיקה טורניר "טי20" חדש‬ ‫שנקרא "ליגת העל ההודית".‬
‫ליגת העל ההודית!‬
‫בשנתיים הראשונות,‬ ‫"ליגת העל ההודית" הכפילה את ערכה.‬
‫- ערך ליגת העל ההודית -‬
‫ובעשור שחלף מאז,‬
‫היא פיתחה מותג ייחודי של קריקט‬
‫המשלב בידור עם אקשן מהיר‬
‫שמושך שחקנים מכל רחבי העולם.‬
‫בעלי קבוצות כוללים כוכבי בוליווד‬ ‫כמו פריטי זינטה ושארוק חאן.‬
‫אשר לוקחים חלק פעיל בקידום הליגה.‬
‫- פריטי זינטה, שחקנית‬ ‫ובעלת קבוצה ב-"ליגת העל ההודית" -‬
‫הודו, קריקט וקולנוע זה דת,‬ ‫למזג ביניהם זה די מיקס, זה די מרגש.‬
‫עם "ליגת העל ההודית", ההודים סוף סוף מצאו‬ ‫סרט של בוליווד בן שלוש שעות‬
‫שהוא למעשה קריקט בשידור חי.‬
‫זה שחקן מספר שמונה.‬
‫כל עונה נפתחת עם מכירה פומבית שבו הבעלים‬ ‫הסלבריטאים מציעים מחיר עבור שחקנים.‬
‫קבוצות גם יוצרות המנונים משלהן,‬
‫כמו זה שמקדם את‬ ‫ה-"אבירים הרוכבים של קולקאטה".‬
‫וכוללת את כוכב בוליווד‬ ‫ובעל הקבוצה שארוק חאן.‬
‫גירסת "ליגת העל ההודית"‬
‫עם הריגושים יוצאי הדופן שלה,‬ ‫שנעשו במיוחד לטלוויזיה,‬
‫וסוגי תרגילים נפלאים‬ ‫וריקודים ולהבות שעולות.‬
‫הם הביאו אמריקאיות...‬
‫איך קוראים להם? לא בנות הקאן-קאן.‬ ‫המעודדות האמריקאיות.‬
‫קריקט מעולם לא היה‬ ‫מוצר טלוויזיה לפריים טיים‬
‫שאנחנו יכולים לצפות בו בכל לילה בשבוע.‬
‫וזה בעצם מה שהפך את "טי20" מלהיות משחק‬ ‫טוב מאוד עבור ההמונים ללכת אליו‬
‫ללהיות הדבר מספר אחד בקריקט.‬
‫אין דרך חזרה.‬
‫אם נותני החסות אומרים לך‬ ‫ששם הם רוצים לשים את כספם,‬
‫והצופים עוברים בשערים,‬
‫וזכויות הטלוויזיה הם בסכומים ענקיים‬ ‫ב-"טי20" לעומת דברים אחרים,‬
‫אז צריך לרוץ עם זה.‬
‫- משחקי קריקט בינלאומיים -‬
‫מספר המשחקים הבינלאומיים‬ ‫של "קריקט יום אחד" ירד בעשור האחרון,‬
‫בעוד מספר משחקי ה-"טי20" הבינלאומיים גדל.‬
‫יותר ממאה שנה אחרי שאנגליה הציגה‬ ‫קריקט "בדיקה" לקולוניות שלה,‬
‫צורה חדשה זו של המשחק התפשטה החוצה מהודו.‬
‫- תחרויות "טי20" מקומיות גדולות -‬
‫הודו יצרה מודל למדינות אחרות לעקוב אחריו.‬ ‫כאשר "ליגת העל ההודית" הצליחה,‬ ‫כל המקומות האחרים חשבו,‬
‫"הו, אנחנו נקים ליגות משלנו‬ ‫ואנחנו ננסה להצליח."‬
‫ההבדל הוא זה הכסף והטלוויזיה‬ ‫הם פשוט לא חזקים בחלק מהמקומות האחרים.‬
‫אז ה-"בי.בי.אל" באוסטרליה‬ ‫היא ליגה מאוד מוצלחת.‬
‫פשוט אין לה מיליארד איש שמוכנים לצפות בה.‬
‫עכשיו זה "ליגת העל ההודית",‬ ‫שם הם מרוויחים את הכסף.‬
‫כל שחקני הקריקט בארץ הזאת‬ ‫רוצים ללכת ולשחק ב-"ליגת העל ההודית".‬
‫כאשר שחקני קריקט בינלאומיים נשאלו‬ ‫אם ישקלו לדחות הזדמנות לשחק עבור מדינתם‬
‫אם יוצע להם יותר כסף‬ ‫כדי לשחק ב-"טי20" באופן מקצועי,‬
‫חצי הגיב כן.‬
‫אנשים יפתחו דעה שכמה שחקנים‬ ‫לא אוהבים לשחק עבור המדינה שלהם.‬
‫הם פשוט משחקים עבור הכסף,‬ ‫אבל ספורט זה על כסף?‬
‫אתה צריך להתפרנס. אתה איש ספורט.‬
‫זה בידור.‬
‫ואפשר לצפות בו כל לילה,‬ ‫ויהיה סיפור לעקוב אחריו.‬
‫וזהו ספורט במיטבו. אין לי בעיה עם זה.‬
‫אם קריקט לא מנסה לבדר אנשים,‬ ‫אני לא ממש בטוח למה אנחנו משחקים את זה.‬
‫המשחק התפתח. ושוב, הבידור הוא המפתח.‬
‫אז למרות שיש לי הערכה רבה‬ ‫עבור קריקט "בדיקה",‬
‫והקריירה שלי הייתה בתקופה‬ ‫כאשר קריקט "בדיקה" היה חזק,‬
‫עדיין יש לי הבנה להיכן המשחק צריך ללכת,‬ ‫מהיכן הוא מגיע, ואין דרך חזרה.‬
‫ולא משנה לאן המשחק מתקדם,‬
‫זה לא ייקבע על ידי ג'נטלמן בריטי‬ ‫שיושב בחדר הישיבות.‬
‫כוחו של הקריקט זז מאנגליה להודו.‬
‫אין ספק.‬
‫למה "לורדס" עדיין נחשב כביתו של הקריקט,‬
‫זה הבית הסמלי של קריקט.‬
‫זה כמו לראות את רומא‬ ‫כבירה הגדולה של העולם.‬
‫זה היה לפני הרבה זמן. זה היה בהיסטוריה.‬