Jeg har alltid lurt på
hvorfor vi må høre hvordan det går med aksjemarkedet hver kveld.
Sytti nye rekorder på børsen så langt...
Skyter til værs...
Rekordhøy IPO-kurs.
Investorer som rir på...
Når børsen får et oppsving,
blir vi fortalt at økonomien får et oppsving.
Og i USA har børsen stort sett hatt et eneste langt oppsving i 40 år.
Går børsen dukken, går velstanden dukken sammen med USAs økonomi.
Markedet signaliserer at vi er på vei mot gode tider.
Aksjemarkedet stiger voldsomt, og det gagner alle.
Aksjemarkedet har økt med snaut tre billioner dollar siden valget.
Men om en summerer alt som blir kjøpt og solgt i USA,
opplever ikke realøkonomien en like kraftig vekst som tidligere.
Lønnsnivået har nær stått stille i tiår.
Og i USA er gjennomsnittsfamiliens egenkapital ennå preget av Finanskrisen.
Så hva er egentlig aksjemarkedet et mål på?
Børsen avspeiler USAs velstandsnivå.
Dow Jones stiger med...
NASDAQ nådde omsider 5000.
Investorene sikler...
-Utbytte! -Er dette...?
Et nytt gullrush...
Vi er vitne til en global konjunkturoppgang.
Dette er historisk...
Tilbakekjøp av aksjer...
Det er en grunnleggende psykopatisk filosofi.
For å forstå hva aksjemarkedet måler, kan en se for seg
en enkel virksomhet, som en saftbod.
-Jill gjør det skarpt. -Men jeg har større planer.
Jeg ba om lån, men banken våget ikke å gi meg et.
Rike investorer ville ikke kjøpe.
Jill har et alternativ. Hun kan gå på børs
slik at alle som vil, kan investere i hennes selskap.
Børsintroduksjon kalles "Initial Public Offering" eller IPO.
Investorer betaler for eksempel en dollar for en andel, eller aksje, i selskapet.
Jill selger mange aksjer.
Og jeg utvider saftimperiet.
Nemlig. Jill kan bruke pengene til å åpne flere saftboder,
noe som betyr økt fortjeneste.
Noe av fortjenesten kan gå til produktutvikling,
og noe kan gå tilbake til investorene.
Det kalles utbytte.
Hun er ikke forpliktet til dette, men det gjør folk mer begeistret
for selskapet hennes, og mer villige til å kjøpe aksjer.
Sam var syk under børsnoteringen, men han syns at...
Jill er verdens smarteste jente,
og saftbod-forretningene vil ta helt av.
Så han kjøper aksjer av en av de første investorene,
og gir dobbelt så mye som hun ga. Han tenker:
Holder Jill koken, kan jeg selge aksjene for enda mer senere.
Sånn funker aksjemarkedet. Folk kjøper og selger
andeler av selskaper,
ut fra antakelser om andelenes fremtidige verdi.
Men i virkeligheten skjer dette tusenvis av ganger i sekundet, i hele verden.
Det er børser overalt, men New York Stock Exchange
er størst i klassen. Den ble opprettet i 1792,
da 24 aksjemeglere tok på sine fineste knebukser og flosshatter,
og møttes under et platantre i Wall Street i New York.
Det er her store, tradisjonelle selskaper som IBM
og GE kjøpes og selges. NASDAQ er den kule lillebroren.
Den ble til i 1971 og eksisterer ikke i fysisk forstand.
Handelen foregår elektronisk.
Her finner en teknologiselskaper som Apple og Facebook.
Vil en vite hvordan det går med aksjemarkedet i USA,
må en vite hvordan det går på begge børsene.
Her kommer indekser inn i bildet.
De forvandler en drøss av aksjepriser til ett enkelt tall.
S&P 500 følger 500 av de største selskapene på begge børser.
Dow Jones-indeksen er mer eksklusiv, og følger bare de 30 selskapene
den anser som de viktigste. I 2015 kastet den ut AT&T
og tok inn Apple i stedet. Dow Jones og S&P
er store, amerikanske indekser. Andre land har egne indekser
for sine aksjemarkeder.
-Det tyske aksjemarkedet... -Londons FTSE 100-indeks...
Nikkei-indeksen...
Shanghai-indeksen...
Mange av verdens største selskaper er på børs.
Slik har det ikke alltid vært.
Én mann, og, ja, det var stort sett alltid en mann, bestemte alt.
Store selskaper i det 19. århundre...
...hadde kun én aksjonær, som f.eks. Andrew Carnegie...
STÅL
...Vanderbilt...
JERNBANE
...Rockefeller.
OLJE
De styrte selskapene med jernhånd.
Dette endret seg tidlig på 1900-tallet.
Da vokste det frem selskaper som General Motors,
General Electric og RCA.
Selskaper oppdaget det Jill oppdaget.
Hvis folk får kjøpe aksjer, kan selskapet ekspandere raskere.
Aksjonærer vil tjene penger.
Så hvis en adm.dir. tabber seg ut,
vil de selge aksjer og drive prisen ned.
I motsatt fall kan muligheten for fremtidig gevinst,
få folk til å investere i dristige prosjekter.
Slik skal børsen være en positiv drivkraft.
Den får selskaper til å handle strategisk
slik at det blir mer penger til aksjonærer,
og mer penger til å skape nye arbeidsplasser. Det gagner alle.
Midt på 1900-tallet var det amerikanske allmennaksjeselskapet
blitt en av de mest effektive og mektige
og formålstjenlige organisasjonene i verden.
Folk tror på økt velstand, og teleselskapet
kaster seg mer enn gjerne på.
Etter annen verdenskrig bidro børsen til økt velstand i USA.
Det er en ny æra. Gjør systemet mer demokratisk.
Øk kapitalstrømmen, finansier forretningslivet.
Et selskap skulle representere en mulighet
til å investere. Ikke bare for de aller rikeste,
men for vanlige amerikanere. Det ga god avkastning for investorer.
Bør vi ikke investere?
Mange millioner trygge og godt betalte jobber.
De produserte nye produkter, som ble kjøpt i hele verden.
Ledere og direktører anså seg selv som tjenere eller forvaltere
av samfunnsinstitusjoner som skulle tjene,
ikke bare aksjonærer, men også obligasjonseiere,
leverandører, ansatte og samfunnet. Buick har ordnet et tilholdssted for cowboylek og bleiebarn.
Og Buicks direktør, Ivan Wiles, er på besøk.
Selskapet DuPont...
Moderne kjemi og moderne industri forenes i arbeidet for et moderne USA.
Aksjeselskapene bidro til fremveksten av USAs middelklasse.
Og dem som hadde teken,
kunne tjene en formue på aksjehandel.
Slik som han her.
Jeg har jobbet med jernbanesporet...
Musikken er en hobby. Til daglig er han milliardærinvestoren...
Warren Buffett...
Den aller største på Wall Street.
USAs investorkjendis.
Warren Buffett er god for 84 mrd.
Buffett er kjent for en særegen investeringsmetode.
Verdiinvestering, nitid analyse av et selskap,
gjennomgang av balansen og virksomheten.
Men om du ikke har tid til slikt, har han et tips.
Kjøp et rimelig S&P 500-indeksfond.
Et fond plasserer litt av pengene dine i hvert selskap i indeksen.
Kort oppsummert høster du fruktene av børsoppgang.
Eventuelt kan du overlate pengene til proffe investorer
som mot betaling prøver å overliste aksjemarkedet.
Buffett veddet en million mot et hedgefond
på at et indeksfond ville tjene mer enn dem over ti år.
Og han vant. Å velge aksjer er vrient. Men én strategi er populær.
Han her, John Maynard Keynes,
du husker nok den staselige barten,
han fant den opp.
Keynes var nobelprisvinner
og en av 1900-tallets mest innflytelsesrike økonomer.
Han la merke til noe avisene drev med.
En hel side i avisen
var satt av til fotografier av vakre ansikter, og du skulle velge
de seks vakreste, merke og rangere dem,
og sende dem inn til avisen.
Avisen rangerte ansiktene etter antall stemmer.
Vinneren var den som var mest i takt med flertallet.
Tenk litt over den konkurransen. Bør jeg velge dem jeg syns er vakrest?
Nei, jeg bør velge dem som andre syns er vakrest.
Det er slik aksjemarkedet fungerer.
Det er ikke realverdien til selskaper som driver aksjeprisene,
men den mest populære fremstillingen av selskapene.
Fremstillinger kan underbygges av fakta.
Chipotles aksjeverdi har stupt med over en tredel.
Det skyldes flere smittetilfeller
av E.coli, salmonella og norovirus som knyttes til kjeden.
En utslippsskandale har rammet Volkswagen og fått aksjene til å stupe.
Men iblant er fremstillingene ren opphaussing.
Internettselskaper er de mest lønnsomme investeringsobjektene på flere tiår.
Verdien har skutt i været.
Lycos, Excite, Yahoo...
Internettaksjene stiger fortsatt.
På 1990-tallet mente mange at Internettselskaper ville dominere.
Slike selskaper burde ikke tenke på profitt.
Historien var god og delvis riktig,
det fins jo selskaper som Amazon, Google...
Problemet er at ingen kunne finjustere historien.
Hva var markedspotensialet?
-Vil oppturen ingen ende ta? -Er økonomien endret for alltid?
Du vet at noe er galt når alle snakker om det.
Det er en boble.
Det er en snøballeffekt.
Det vokser og vokser.
Det må ta slutt.
De gode tidene er over for IT-bransjen mange steder i verden.
IT-bransjen har falt med et brak.
300 000 teknologijobber er borte. Det omtales som beint frem rystende.
Markedet i USA har aldri sett et slikt fall.
Børshandlere og investorer var i sjokk.
Når aksjebobler brister,
rammes ikke bare investorer, hele økonomien får en trøkk.
Millioner kan miste jobben, selskap kan gå konk
og pensjoner kan gå dukken.
Men selv når børsen går bra og investorer tjener penger,
kan økonomien bli skadelidende.
Vi står overfor den mest akutte energikrisen siden annen verdenskrig.
Bilister stilte seg i kø grytidlig for å sikre seg bensin til én dags kjøring.
Er du provosert av prisøkningen?
Den gjør meg motløs og opprørt.
Det bredte seg en følelse av at noe var gått galt med amerikansk økonomi.
Etter hvert ble kritikken rettet mot måten store aksjeselskaper ble drevet på.
Her er hovedkritikeren, Milton Friedman.
Han var en så populær økonom at han fikk sitte på talkshow
og forklare sin filosofi.
Har du noen gang tvilt på kapitalismen,
og at grådighet er en god drivkraft?
Kjenner du til noe samfunn som ikke drives av grådighet?
Husker du hjulet? Friedman mislikte det. Han syntes det holdt med én eike:
Aksjonærer.
I 1970 skrev han en kronikk som fikk mye omtale.
Den berømte kommentaren i New York Times,
der han skrev at selskaper var eid av aksjonærer,
og derfor ikke er forpliktet til noe annet enn å tjene penger.
Figuren Gordon Gekko i Wall Street legemliggjør Friedmans filosofi.
Dere eier selskapet. Ja, dere aksjonærer.
Og dere blir rundlurt av disse byråkratene.
Grådighet, i mangel av et bedre ord, er bra.
Og selskapene fulgte rådet hans.
Toppledelsens lønn ble knyttet til aksjekursutviklingen.
Hvis 80 prosent av lønna til direktøren
er basert på aksjekursutviklingen neste år,
vil han eller hun gjøre sitt ytterste for å få opp aksjekursen.
Selv om dette kan få negative følger for ansatte, kunder, samfunnet,
miljøet eller til og med selskapet selv på lang sikt.
Direktører vil bruke penger på det som øker kursen på kort sikt.
For eksempel kostnadskutt eller tilbakekjøp av aksjer
for å redusere tilgangen og gi kursen et kunstig løft.
Mellom 2007 og 2016 var det slik selskaper i S&P 500
brukte over halvparten av fortjenesten.
Ytterligere 39 prosent gikk til aksjonærene som utbytte.
Det ble lite igjen til lønnsøkning, utviding av virksomheten
eller utvikling av nye produkter. Slikt som er bra for økonomien på sikt.
Om en tenker langsiktig og at...
TIDL. ADM.DIR.
...selskapet skal eksistere om 100 år...
Kanskje lager det noe annet, men det skal eksistere. Da vil valg
knyttet til investeringer, folk og kapital være annerledes,
enn om en investerer med mål om å innkassere en gevinst om to år.
I 2012 gjorde papirselskapet Wausau investeringer
for å kunne gå fra å produsere utskriftspapir og skrivepapir
til å lage papirtørklær.
Men et hedgefond kjøpte opp aksjer og presset selskapet
til kostnadskutt i stedet.
De sa: "Det er unødvendig. Vi vil heller at dere øker utbyttet."
Vi i ledelsen protesterte.
TIDL. MASKINIST
Vi tilbød oss å gå ned i lønn for å opprettholde drift.
Wausau Paper vil stenge fabrikken Brokaw Mill innen 31. mars.
Dermed mister 450 ansatte jobben.
Det er knusende, ikke bare for dem som mister jobben,
men for lokalsamfunnet i Brokaw, der selskapet ble startet.
7. desember, og dette glemmer jeg aldri. Det er Pearl Harbor-datoen,
men det var da far ble gravlagt
og jeg mistet jobben.
Da jeg kom på jobb dagen etter, var det rene galehuset.
Folk gråt.
Hvorfor?
Det var et sjokk.
Jeg frykter at vi har en mer kortsiktig tilnærming
til aksjonærenes rettigheter
opp mot ansvaret overfor andre interessenter.
Vi har sett denne tendensen en stund, og den er blitt enda sterkere.
Den utgjør en alvorlig trussel for selskapers evne til å satse på
prosjekter som gjør virksomheten bærekraftig og sikrer økonomisk vekst.
Oppsigelser, nedlagte fabrikker og lave lønninger.
Dette er uheldig for den overordnede økonomien,
men kan være flott for selskapets kortsiktige profitt,
og det er det aksjemarkedet er opptatt av.
Børsen kom godt i gang...
-Ny børsrekord... -Rekord på Wall Street...
USAs økonomi durer frem, som oksene på Wall Street.
-En bra dag på Wall Street. -S&P 500 har nådd nye høyder.
Og mens aksjemarkedet vokser, gjør direktørlønningene det samme. I 1973 tjente administrerende direktører i snitt 22 ganger mer
enn en gjennomsnittlig arbeider. I 2016 var tallet 271 ganger mer.
Aksjemarkedet er blitt større, men færre i USA har nytt godt av veksten.
Andelen av befolkningen som eier aksjer, har ikke vært lavere på 20 år,
ettersom middelklassen har falt av.
Så mens aksjekursene har økt i USA, har ulikhetene gjort det samme.
Men det må ikke være slik.
Aksjer lar folk bestemme
hvilke selskaper som fortjener å lykkes, hvilke ideer en bør satse på.
Det ligger noe i det å la folk leke.
Alle fremgangsrike land har et aksjemarked.
Land som forsøkte å avvikle det,
angrer og innfører det nå.
Aksjonærer kan påvirke selskapers atferd og hvilke hensyn som blir tatt.
De fleste av oss er opptatt av hvordan vi får det på sikt.
Vi bryr oss om naboer, barn og barnebarn.
Vi har verdier og moral, og vi vil at selskapene våre skal tjene penger
på virksomhet som er bra for verden,
ikke på å skade mennesker og ødelegge verden.
Det er det aksjeeiere flest vil.