Olen aina pohtinut,
miksi joka ilta on tiedettävä, mitä pörssissä tapahtuu?
70 osaketta ennätyskurssissa...
Ennätyslukemat...
-Ennätys listautumisessa... -Sijoittajat menestyvät...
Kun pörssikurssit nousevat, meille uskotellaan, että talouskin on nousussa.
Yhdysvalloissa osakemarkkinat ovat kasvaneet lähes 40 vuotta.
Jos pörssi romahtaa, niin käy myös vauraudelle ja Yhdysvaltain taloudelle.
Markkinoiden mukaan olemme matkalla kukoistukseen.
Osakemarkkinoiden nousu hyödyttää kaikkia.
Osakemarkkinoiden arvo on kasvanut kolmella biljoonalla vaalien jälkeen.
Jos ynnätään kaikki USA:ssa ostetut ja myydyt tavarat ja palvelut,
talous ei kasva yhtä nopeasti kuin ennen.
Palkat eivät ole juuri nousseet.
Keskimääräisen amerikkalaisperheen varallisuus -
ei ole palautunut Suuren laman jälkeen.
Mitä pörssissä tarkalleen mitataan?
NETFLIX-DOKUMENTTISARJA
Pörssi on Amerikan vaurauden mittari.
Katsokaa Dow'ta, se on noussut...
NASDAQ nousee 5 000:een.
Sijoittajat kuolaavat...
Osinkoja!
Uusi kultakuume...
Seuraamme globaalin talouden laajenemista...
Nyt tehdään historiaa...
Takaisinosto-operaatio...
Kyseessä on mielipuolinen filosofia.
PÖRSSI
Osakemarkkinoiden ymmärtämisessä auttaa, jos ajattelee -
yksinkertaista yritystä, kuten mehukojua.
Jillin mehu myy kuin häkä.
Minulla on suuret suunnitelmat.
Hain lainaa, mutta pankki piti yritystä riskialttiina.
Sijoittajat eivät uskoneet yritykseeni.
On myös vaihtoehto.
MEHUKOJU KANTAOSAKE
Jill voi myydä osakkeita halukkaille sijoittajille.
Yrityksen ensimmäistä osakeantia kutsutaan listautumisanniksi.
Sijoittajat maksavat vaikkapa dollarin osuudestaan -
eli Jillin yrityksen osakkeesta.
Jill myy paljon osakkeita.
Mehuvaltakuntani kasvaa!
Jill voi käyttää rahat perustaakseen uusia myyntipisteitä,
jolloin tuotto kasvaa.
Jill voi käyttää osan tuotosta tuotekehittelyyn.
Hän voi myös antaa osan rahoista takaisin sijoittajille.
Ne ovat osinkoja.
Osinkoja ei ole pakko jakaa, mutta silloin muutkin innostuvat -
ja saattavat ostaa hänen osakkeitaan.
TUOTTO
Sam oli sairaana listautumisantipäivänä, mutta hänen mielestään...
Jill on maailman fiksuin tyttö.
Olen varma, että hänen mehukojunsa menestyy.
Sam tarjoaa yhdelle alkuperäisistä sijoittajista tuplasumman.
-Hän miettii... -Voin myydä osakkeet voitolla.
Siten osakemarkkinat toimivat. Ihmiset ostavat ja myyvät yritysten osia -
sillä perusteella, paljonko he arvioivat niiden arvon nousevan.
Oikeassa elämässä -
niin käy tuhansia kertoja sekunnissa joka puolella maailmaa.
Pörssejä on kaikkialla, mutta New Yorkin pörssi on suurin.
Se perustettiin vuonna 1792.
Silloin 24 pörssimeklaria pukeutui parhaimpiinsa -
ja kokoontui puun alla Wall Streetillä New Yorkissa.
Nykyisin siellä käydään kauppaa IBM:n ja GE:n kaltaisten yritysten osakkeilla.
NASDAQ on New Yorkin pörssin pikkuveli.
Se perustettiin vuonna 1971, eikä sillä ole pääpaikkaa,
vaan kauppaa käydään sähköisesti.
Sieltä löytyvät Applen ja Facebookin kaltaiset yritykset.
Jos haluaa tietää USA:n osakemarkkinoiden tilanteen,
on tarkkailtava molempia pörssejä.
Siihen käytetään indeksejä.
Indeksi kuvaa osakkeiden arvoa yhdellä tunnusluvulla.
S&P 500 seuraa molempien pörssien 500 suurinta yritystä.
Dow on valikoivampi. Se seuraa vain 30 tärkeimpinä pitämäänsä yritystä.
Vuonna 2015 se korvasi AT&T-puhelinyhtiön Applella.
Dow ja S&P ovat yhdysvaltalaisia indeksejä.
Muiden maiden osakemarkkinoille on omat indeksinsä.
Saksan osakeindeksi DAX..
Lontoon FTSE 100 -indeksi...
Nikkei-indeksi...
Shangain indeksi...
Nykyään suuryritysten osakkeilla käydään kauppaa,
mutta niin ei ole aina ollut.
Ennen yksi henkilö, yleensä mies, vei kaikki.
1900-luvun suurilla yhtiöillä oli yleensä...
YRITYSLAIN PROFESSORI
...yksi omistaja, kuten Andrew Carnegie.
TERÄS
Vanderbilt.
RAUTATIET
Rockefeller.
ÖLJY
Heillä oli yrityksissä paljon valtaa.
Tilanne muuttui 1900-luvun alussa.
General Motorsin, General Electricin ja RCA:n kaltaiset yhtiöt lähtivät nousuun.
Yritykset keksivät saman kuin Jill.
Jos yleisö saa ostaa osakkeita, yritys voi kasvaa nopeammin.
Osakkeenomistajat haluavat rahaa.
Jos toimitusjohtaja tekee huonon päätöksen,
osakkeenomistajat myyvät osakkeitaan ja niiden arvo laskee. Sama toimii toisinkin päin. Tulevan osingon mahdollisuus -
saa ihmiset sijoittamaan riskiyrityksiin.
Siten pörssillä on positiivinen vaikutus.
Yritykset tekevät hyviä päätöksiä, jotta voivat jakaa rahaa osakkeenomistajille.
Rahaa kasvuun on enemmän, mikä taas luo työpaikkoja.
1900-luvun puoliväliin mennessä yhdysvaltalaiset pörssiyritykset -
olivat osoittautuneet tehokkaiksi, kilpailukykyisiksi -
ja yleishyödyllisiksi yrityksiksi.
Vauraus karttuu, ja puhelinyhtiö on mielellään mukana.
Sotien jälkeen osakemarkkinat mahdollistivat -
amerikkalaisen vaurauden kulta-ajan.
Uusi aika lisää demokratiaa. Se vapauttaa pääomaa talouden tarpeisiin.
Osakeyhtiön oli tarkoitus luoda -
sijoitusmahdollisuuksia, eikä vain ökyrikkaille, vaan keskivertoihmisille.
Sijoittajat saisivat hyvän tuoton.
Emmekö sijoittaisi, rakas?
Miljoonia taattuja ja hyväpalkkaisia työpaikkoja.
Osakeyhtiöt tuottivat maailmanlaajuisia menestystuotteita.
Yritysjohtajat pitivät itseään taloudenhoitajina -
jotka palvelivat suurta yhteistä asiaa,
eivät vain osakkeenomistajia vaan myös obligaationomistajia,
alihankkijoita, työntekijöitä ja koko yhteisöä.
Buick on tarjonnut temmellyskentän lehmipojille ja vauvoille.
Buickin johtaja Ivan Wiles pistäytyy paikalla.
Du Pont -yritys...
Moderni kemia ja teollisuus yhdistyvät -
palvellakseen modernia Amerikkaamme.
Julkiset osakeyhtiöt rakensivat amerikkalaista keskiluokkaa.
Jos pelasi korttinsa oikein,
osakekaupalla saattoi rikastua.
Kuten hän.
Olen työskennellyt rautateillä...
Tämä kansanmusiikkiharrastaja on miljardisijoittaja.
Warren Buffett...
Wall Streetin jättiläinen...
Julkkissijoittaja...
Buffettin 84 miljardin omaisuus...
Buffett on kuuluisa sijoitustyylistään.
TALOUSTIETEILIJÄ
Arvosijoittaminen, huolellinen analyysi,
yrityksen taseen ja toiminnan tarkastelu.
Jos aika ei riitä moiseen, tässä Buffettin vinkki.
FIKSUT ELÄKESÄÄSTÖT
Sijoittakaa alhaisten kulujen S&P 500 -indeksirahastoon.
Indeksirahasto sijoittaa vähän rahaa jokaiseen indeksin yrityksistä.
Näin voi peesailla osakemarkkinoita.
Toinen vaihtoehto on antaa rahansa ammattisijoittajien käyttöön,
jotka sijoittavat rahat maksusta.
Buffett löi miljoonan vetoa, että indeksirahasto tuottaa -
10 vuodessa enemmän kuin sijoitusrahasto.
Hän voitti vedon.
Sijoituskohteiden valinta on vaikeaa, mutta eräs strategia on suosittu.
Tämä kaveri, John Maynard Keynes, muistetaan muhkeista viiksistään.
Hän keksi suositun strategian. Keynes oli Nobel-palkittu -
ja yksi vaikutusvaltaisimpia 1900-luvun taloustieteilijöitä.
Hän huomasi, mitä sanomalehdet tekivät.
Sanomalehdessä oli koko sivun verran -
kuvia kauniista kasvoista, joista lukijan piti valita -
kuusi kauneinta kasvoa, laittaa ne paremmuusjärjestykseen -
ja postittaa listansa sanomalehteen.
Sanomalehti laittoi kuvat äänten perusteella paremmuusjärjestykseen.
Kilpailun voitti äänestäjä, jonka valinnat vastasivat keskiarvoa.
Kannattaako kilpailussa valita omasta mielestä kauneimmat kasvot?
Ei, kannattaa valita ne, joita uskoo muiden pitävän kauneimpina.
Niin tapahtuu pörssissäkin.
Yritysten oikea arvo ei ohjaa osakkeiden hintoja. Hintoja ohjaa yrityksen tarina, johon ihmiset uskovat.
Joskus tarina perustuu tosiasioihin.
Chipotlen osakkeen kurssi on pudonnut kolmanneksella.
Se on seurausta kolibakteeri-, salmonella- ja norovirustapauksista.
Päästöskandaali koetteli Volkswagenia, ja yhtiön osakekurssi romahti.
Joskus tarinat ovat mainostemppuja.
Nettifirmat ovat tämän sukupolven suosituimpia sijoituskohteita.
Arvot ovat nousseet korkeuksiin. Lycos, Excite, Yahoo...
Nettiosakkeet jatkavat huikeaa nousuaan.
1990-luvulla uskottiin, että nettifirmat tulevat hallitsemaan markkinoita.
Niiden ei tarvinnut tehdä voittoa.
Tarina on hyvä ja osittain tosi.
On Amazonin ja Googlen kaltaisia yrityksiä.
Ongelma oli, että kukaan ei osannut arvioida markkinoiden arvoa.
Näkyykö kasvulle loppua?
Onko talous muuttunut iäksi?
Jotain on pielessä, kun kaikki puhuvat tällaisesta aiheesta. Se on kupla.
Se on kuin lumipallo, joka kasvaa kasvamistaan. Se ei voi jatkua ikuisesti.
Kuherruskuukausi internetin kanssa on päättymässä.
Monesta nettisivusta on tullut nettipommi.
300 000 teknologia-alan työpaikkaa katosi. Tilanne on riipaiseva.
Osakekurssit putosivat ennennäkemättömällä tavalla järkyttäen sijoittajia.
Kun osakekupla puhkeaa,
se vahingoittaa sijoittajien lisäksi koko kansantaloutta.
Miljoonat jäävät työttömiksi, yrityksiä menee konkurssiin,
ja eläkkeet kärsivät.
Korkeatkin kurssit voivat vahingoittaa taloutta.
Vastassamme on pahin energiapula sitten toisen maailmansodan.
Autoilijat jonottivat bensiiniä jo ennen aamunkoittoa.
Suututtaako hintojen nousu?
Olen läpeensä lannistunut ja ärtynyt.
Vallitsi huoli siitä, että USA:n taloudessa oli jokin pielessä.
Lopulta syyttävä sormi osoitti -
suurten pörssiyritysten johtoa.
Kärkkäin syyttelijä oli Milton Friedman,
tunnettu taloustieteilijä, joka selitti filosofiaansa tv-ohjelmissa.
Oletko koskaan epäillyt kapitalismia?
Kannattaako talous perustaa ahneudelle?
Onko olemassa jokin yhteiskunta, joka ei perustu ahneuteen?
Muistatteko tämän?
Friedmanin mielestä tässä pyörässä tulisi olla vain yksi pinna: osakkeenomistajat.
Vuonna 1970 hän julkaisi kohutun mielipidekirjoituksen.
Kuuluisassa New York Timesin kirjoituksessa -
hän kirjoitti, että koska osakkeenomistajat omistavat yritykset,
yrityksen ainoa velvoite on voitontavoittelu.
Gordon Gekko ilmensi Friedmanin aatetta Wall Street -elokuvassa.
Te osakkeenomistajat omistatte yrityksen,
ja nämä byrokraatit huiputtavat teitä toden teolla.
Ahneus, jos sitä siksi haluaa kutsua, on hyväksi.
Osakeyhtiöt noudattivat neuvoa.
Johdon palkka sidottiin osakekurssiin.
Jos 80% toimitusjohtajan palkasta -
on sidoksissa seuraavan vuoden osakekurssiin,
johtaja tekee parhaansa, jotta kurssi nousee.
Vaikka seuraukset olisivat haitallisia työntekijöille, asiakkaille,
yhteiskunnalle, ympäristölle tai jopa yhtiölle itselleen.
Toimitusjohtajat panostavat toimiin, jotka nostavat kurssia -
lyhyellä aikavälillä, kuten karsivat kuluja, ostavat osakkeita takaisin -
vähentääkseen tarjontaa ja nostaakseen hintaa keinotekoisesti.
Vuosien 2007 ja 2016 välillä S&P 500 -indeksin yritykset -
kuluttivat siten yli puolet ansioistaan.
39% maksettiin osinkoina osakkeenomistajille.
Palkankorotuksiin, laajentamiseen tai tuotekehitykseen ei jäänyt paljoa.
Niihin panostaminen kannattaisi pitkäjänteisesti ajatellen.
Jos on pitkän tähtäimen suunnitelma...
ENTINEN TOIMITUSJOHTAJA WAUSAU PAPER
...ja haluaa yrityksen olevan pystyssä vielä sadan vuoden kuluttua,
on tehtävä erilaisia päätöksiä investoinneista ja työvoimasta -
kuin silloin, jos tulosta halutaan kahdessa vuodessa.
Vuonna 2012 Wausau-paperiyhtiö investoi tehtaisiinsa,
jotta ne tuottaisivat tulostus- ja kirjoituspaperin sijaan käsipyyhkeitä.
Sitten hedge-rahasto osti yhtiön osakkeita ja pakotti yhtiön leikkaamaan kuluja.
Heistä muutokset eivät kannattaneet. He halusivat, että kasvatamme osinkoja.
Johto oli eri mieltä.
KONEISTAJA
Olimme valmiita palkanalennukseen, jos tehdasta ei suljeta.
Wausau Paper sulkee Brokawin tehtaansa 31. maaliskuuta...
450 ihmistä jää työttömäksi.
Uutinen järkyttää paitsi työnsä menettäviä -
myös Brokawin kylää, jossa paperiyhtiö sai alkunsa.
Joulukuun 7. päivä on syöpynyt mieleeni. Se on Pearl Harborin muistopäivä.
Hautasin isäni samana päivänä -
sekä menetin työni.
Seuraavana päivänä paikka oli kuin hullujenhuone.
Ihmiset itkivät.
Miksi?
Se oli järkytys.
Olen huolissani lyhytnäköisestä osakkeenomistajien palvelemisesta -
sidosryhmien kauaskantoisten vastuiden sijaan.
Tämä suuntaus on ollut vallalla jo tovin, ja siitä on tullut entistä tärkeämpää.
Se haittaa osakeyhtiöiden mahdollisuutta panostaa -
kauaskantoisesti kestäviin projekteihin ja talouskasvuun.
Irtisanomiset, tehtaiden sulkeminen ja matalat palkat.
Ne kaikki vahingoittavat kansantaloutta,
mutta tuovat yritykselle tuottoja lyhyellä tähtäimellä.
Se on osakemarkkinoilla tärkeää.
Osakekurssit lähtivät nousuun...
Pörssiennätyksiä...
Ennätyspäivä Wall Streetillä...
USA:n talouskasvua ei pysäytä mikään...
Suuri päivä Wall Streetillä...
S&P 500 on kivunnut ennätyskorkealle...
Toimitusjohtajien palkkapussit ovat kasvaneet osakekurssien tahdissa.
Vuonna 1973 toimitusjohtaja tienasi keskimäärin 22 kertaa enemmän -
kuin perusduunari. Vuonna 2016 kerroin oli 271.
Yhä harvempi amerikkalainen hyötyy osakemarkkinoiden kasvusta.
Osakkeisiin sijoittavien amerikkalaisten määrä on alhaisin -
20 vuoteen keskiluokan pudottua pelistä.
Siksi ei olekaan yllättävää, että osakkeiden hintojen noustua USA:ssa -
epätasa-arvokin on lisääntynyt. Niin ei tarvitsisi olla.
Osakesijoittamisella voi vaikuttaa siihen,
mitkä yritykset menestyvät ja mitkä ideat ovat riskin arvoisia.
Ihmiset pitävät pelien pelaamisesta.
Menestyneillä valtioilla on pörssit.
Maat, jotka kielsivät pörssitoiminnan,
peruvat puheitaan ja perustavat niitä nyt.
Osakkeenomistajat voivat vaikuttaa yritysten toimintaan.
Siihen, kenen etuja ne ajavat.
Useimmat ihmiset ajattelevat tulevaisuuttaan.
Välitämme naapureista, lapsista ja lapsenlapsista.
Meillä on arvoja, ja haluamme yritysten tekevän voittoa -
tekemällä hyviä asioita,
ei vahingoittamalla ihmisiä ja tuhoamalla maailmaa.
Sitä useimmat osakkeenomistajat toivovat.