Jeg har altid undret mig over,
hvorfor vi hver aften skal høre på, hvad der sker på fondsbørsen?
Indtil videre sluttede 70 ved rekordhøje...
De blæser igennem taget...
De rammer rekordhøje IPO'er...
Investorer, der har redet på bølgen...
Når aktiemarkedet boomer, skal vi tro, at økonomien boomer.
Og i USA har aktiemarkedet boomet i næsten 40 år.
Hvis aktiemarkedet ryger, ryger velstanden,
og den amerikanske økonomis sundhed.
Markedet fortæller os, vi er på vej til velstand.
Et skyhøjt aktiemarked gavner alle...
Aktiemarkedet er steget næsten tre milliarder dollars i værdi siden valget.
Hvis man lægger varer og tjenesteydelser købt og solgt i USA sammen,
den egentlige økonomi, så vokser det tal ikke, som før.
Lønningerne har stort set ikke ændret sig i årtier,
og den gennemsnitlige families nettoindkomst
er stadig ikke kommet sig efter krisen.
Hvad er det lige præcis, aktiemarkedet måler?
EN ORIGINAL DOKUMENTARSERIE FRA NETFLIX
Barometret for amerikansk velstand er børsen.
Dow er oppe med...
Nasdaq rammer endelig 5.000.
Investorerne savler...
Aktieudbytte!
En ny slags guldfeber...
Vi ser alle den globale økonomiske ekspansion...
Vi er i historisk territorium...
Aktie-tilbagekøb...
Det er en fundamentalt psykopatisk filosofi.
AKTIEMARKEDET
For at forstå, hvad aktiemarkederne måler, hjælper det at forestille sig
en meget enkel forretning, som en limonadestand.
-Jill gør det rigtig godt. -Men jeg tænker noget større.
Jeg bad om et lån, men banken sagde, det var for risikabelt.
De rige investorer købte ikke.
En anden mulighed er:
LIMONADESTAND STAMAKTIER
Hun kan offentligt give alle, der vil,
mulighed for at investere i forretningen.
Der er noget kaldet børsnotering, eller IPO.
Investorer betaler et beløb, lad os sige en dollar, for at eje en del
eller aktie i Jills forretning.
Jill sælger en masse aktier.
Og så udvikler jeg mit limonade-imperium.
Nemlig, Jill kan bruge pengene til at åbne nye limonadestande,
hvilket giver større profit.
Jill kan bruge noget af profitten til at udvikle nye produkter.
Hun kan også give nogle af pengene tilbage til sine investorer.
Det kaldes aktieudbytte.
Det behøver hun ikke, men det hjælper at gøre folk begejstrede
for hendes forretning, for så er det mere sandsynligt, de køber aktier...
Som Sam, der var syg på IPO-dagen, men han synes...
Jill er verdens klogeste, og jeg ved, at limonadestand-tingen bliver stor.
Så han tilbyder at købe nogle aktier fra en af de oprindelige investorer,
for det dobbelte af, hvad hun betalte.
-Han tænker... -Jill skal bare blive ved.
Så kan jeg sælge disse aktier for endnu mere senere.
Det er aktiemarkedet: Folk, der køber og sælger små dele af virksomheder,
på baggrund af, hvad de tror, de bliver værd senere.
Men i virkeligheden sker det tusindvis af gange i sekundet over hele verden.
Der er aktiemarkeder overalt, men New Yorks fondsbørs
er mest berømt, og den åbnede i 1792,
da 24 børsmæglere tog deres fineste korte bukser og hatte på
og mødtes under et stort træ på Wall Street i New York.
I dag er det der, aktier i store traditionelle virksomheder som IBM
og GE handles. NASDAQ er den sejere lillebror.
Det blev født i 1971, og har ikke en fysisk beliggenhed,
al handel sker elektronisk.
Der finder man teknologi-firmaer som Apple og Facebook.
Så hvis man vil vide, hvordan det går med aktiemarkedet i USA,
så skal man vide, hvordan det går i begge disse børser.
Det er her indekser kommer ind.
De tager en masse aktiepriser og transformerer dem til en pris.
S&P 500 følger 500 af de største firmaer på begge børser,
mens Dow er langt mere eksklusiv og kun følger de 30 firmaer,
som betragtes som de vigtigste. I 2015 smed de AT&T ud
og erstattede dem med Apple. Dow og S&P
er store amerikanske indekser, men andre lande har deres egne indekser
til at måle deres aktiemarkeder.
Det tyske aktieindex, Dex...
Londons FTSE 100-indeks...
Nikkei-indekset...
Shanghai-indekset...
I dag handles mange af verdens største virksomheder offentligt,
men sådan har det ikke altid været.
Én mand, og det var næsten altid en mand, tog alle beslutningerne.
De fleste store virksomheder i 1900-tallet
havde en aktionær som Andrew Carnegie,
ANDREW CARNEGIE STÅL
Vanderbilt,
CORNELIUS VANDERBILT JERNBANER
Rockefeller.
JOHN D. ROCKEFELLER OLIE
De havde en høj grad af kontrol over disse virksomheder.
Alt det begyndte at ændre sig i det 20. århundrede.
Vi begynder at se opstart af virksomheder som General Motors,
General Electric og RCA.
Virksomhederne opdagede, det samme som Jill,
hvis du sælger aktier til offentligheden, kan du vokse meget hurtigere.
Aktionærer vil tjene penge.
Så, hvis direktøren tager en dårlig beslutning,
begynder de at sælge deres aktier, og det sænker prisen.
Det modsatte er også tilfældet, muligheden for fremtidigt udbytte
tilskynder folk til at investere i risikable nye ideer.
Det er ideen bag aktiemarkedet som en god mulighed.
Det får virksomheder til at tage gode beslutninger,
så de har flere penge at give tilbage til aktionærerne,
og flere penge til at forbedre og skabe nye jobs til alle.
I midten af det 20. århundrede viste de amerikanske offentlige virksomheder sig
at være de mest effektive, magtfulde
og fordelagtige organisationer i verden.
Der er en voksende fremgang, og telefonselskaberne
er en taknemmelig deltager.
I årtierne efter anden verdenskrig, hjalp aktiemarkedet med at skabe
den amerikanske velstand.
Den nye æra begynder, der gør systemet mere demokratisk,
øger kapitalstrømmen til finansiering af virksomheder.
Virksomheden skulle egentlig fremme
investeringsmuligheder, ikke bare for meget rige,
men for den gennemsnitlige amerikaner. Det genererer større profit til investorer.
Burde vi ikke investere?
Millioner af sikre, godt betalte jobs.
Det producerer innovative produkter, som købes over hele verden.
Ledere og direktører så sig selv som forvaltere eller formueforvaltere
af store offentlige institutioner, som skulle tjene,
ikke blot aktionærer, men også obligationsejere,
leverandører, ansatte, samfundet. Buick har skabt et godt fundament for cowboy- og bleduft.
Buicks administrerende direktør Ivan Wiles kommer forbi.
virksomheden Du Pont...
Moderne kemi og moderne industri mødes for at tjene vores moderne Amerika.
Disse offentlige virksomheder var med til at skabe den amerikanske middelklasse,
og for dem, der kunne gøre det godt,
kunne få en formue ud af at handle deres aktier.
Som denne fyr.
Jeg har arbejdet på jernbanen...
Folkemusik er bare hans hobby, han er milliardær-investor.
Warren Buffett...
Den største Wall Street-sværvægter.
Mest berømte investor.
Warren Buffett er 84 milliarder værd.
Buffett er kendt for en særlig investeringsstil.
Værdiinvestering, omhyggelig analyse af virksomheden...
Han tjekker deres statusopgørelse, ser på deres forretning.
Men hvis du ikke har tid til det, er der her et råd fra manden selv.
Køb en billig S&P 500-aktieindeksobligation.
En aktieindeksobligation sætter lidt af dine penge
i alle virksomheder i indexet.
Du prøver grundlæggende at få penge ud af aktiemarkedet.
Den anden mulighed er at give dine penge til professionelle investorer,
som, for et gebyr, prøver at slå aktiemarkedet.
Buffett væddede en million dollars med en hedgefond om, at inden for ti år
ville en aktieindeksfond tjene flere penge, og han vandt.
Det er svært at vælge aktier, men der er en populær strategi.
Denne fyr, John Maynard Keynes, man genkender hans episke overskæg,
fandt på den. Han var Nobelprisvinder
og en af de mest indflydelsesrige økonomer i det 20. århundrede. Han bemærkede,
at aviser gjorde det.
De havde en hel side i avisen,
der var dedikeret til billeder af pæne ansigter, og så skulle man vælge
de seks pæneste i rækkefølge og sende dem ind til avisen.
Avisen vurderede ansigterne efter antal stemmer,
og vinderen var den person, hvis valg matchede flertallet.
Lad os kigge på den konkurrence. Vælger jeg bare det, der for mig
er det pæneste ansigt? Nej, jeg bør vælge det, andre synes
er det pæneste ansigt.
Det er det, der sker på aktiemarkedet.
Det er ikke virksomhedens reale værdi, der styrer deres aktiepriser. Det er den mest populære historie om virksomheden, som folk tror på.
Nogle gange bakkes historierne op af fakta.
Chipotle-aktier er styrtdykket mere end en tredjedel.
Det sker efter flere udbrud
af blandt andet E. coli, salmonella og norovirus forbundet med kæden.
En udledningsskandale sender Volkswagens aktier i frit fald.
Men nogle gange er historierne ikke sande.
Internetfirmaer er den hotteste og mest profitable investering
i en generation.
De har drevet værdien op i stratosfæren. Lycos,
Excite, Yahoo...
Disse internet-aktier fortsætter deres lynstigning.
Narrativen i 1990'erne var, at internetvirksomhederne
ville dominere.
Disse virksomheder burde ikke prøve at lave profit.
Det er en god historie, som er delvis sand.
Vi har virksomheder som Amazon og Google.
Problemet er, at ingen havde mulighed for at justere historien,
hvor højt burde markedet være?
Er det et boom, der ikke ender?
Er økonomien ændret for altid?
Man ved, noget er galt, når alle taler,
om noget som det her. Det er en boble, en sneboldeffekt,
der bliver større og større. Men det kan ikke blive ved. Dot Com hvedebrødsdagene lukker ned i mange dele af verden.
Mange Dot Com'er er blevet dot bomber.
Nu er 30.000 tekniske jobs væk. Det er beskrevet som intet mindre end utroligt.
Pointene faldt som aldrig set på det amerikanske marked.
Handlere og investorer var i chok.
Når bobler på aktiemarkedet brister,
går det ikke kun ud over investorer, det laver ravage i hele økonomien.
Millioner kan miste deres job, virksomheder går fallit,
og pensioner bliver smadret.
Men selv når aktiemarkedet er oppe, og investorer tjener penge,
kan det skade økonomien.
Vi er på vej mod den mest akutte energimangel siden anden verdenskrig.
Bilejere stillede sig i kø i håb om at få nok benzin til at klare dagen.
Er du gal over, hvordan priserne er steget?
Jeg er modløs og forarget over det hele.
Der var en generel bekymring for, at noget var gået galt
i den amerikanske økonomi.
Endelig pegede man på måden, store offentlige virksomheder blev drevet på.
Mød mester-fingerpegeren Milton Friedman.
En økonom, der var så kendt, at han blev inviteret til populære talkshows
for at forklare sin filosofi.
Har du nogensinde tvivlet på kapitalismen?
Og om det er en god ide, vi er styret af grådighed?
Kender du noget samfund, der ikke er styret af grådighed?
Kan du huske hjulet? Friedman var ikke en fan.
Han mente, det skulle have præcis én ege, aktionærer.
I 1970 udgav han en kronik, der blev en succes.
Den berømte leder i New York Times,
hvori han sagde, at fordi virksomheder ejes af deres aktionærer,
er deres eneste forpligtelse at lave profit.
Gordon Gekkos rolle i filmen Wall Street
repræsenterer Friedmans filosofi.
I ejer virksomheden, ja, jer aktionærerne,
og I bliver alle taget i røven af de her bureaukrater.
Grådighed, ved mangel af et bedre ord, er godt.
Virksomhederne fulgte hans råd.
De begyndte at knytte topledernes lønninger til aktiepriserne.
Hvis 80% af direktørernes lønninger
afhænger af, hvad der sker med aktiepriserne det efterfølgende år,
vil han eller hun gøre sit bedste for at få aktiepriserne i vejret.
Også selvom det kan have skadelige konsekvenser for ansatte, kunder, samfund
og miljøet, eller endda for virksomehden selv på lang sigt.
Direktører satser mere på ting, der får aktiepriserne til at stige
på kort sigt, så som at skære ned på omkostninger eller købe aktier tilbage
for at begrænse antallet og kunstigt sætte prisen op.
Mellem 2007 og 2016 brugte virksomheder i S&P 500
mere end halvdelen af deres penge.
Andre 39% gik til aktionærerne som aktieudbytte,
så der var ikke meget tilbage til at øge lønninger eller udvide
eller udvikle produkter, ting som er gode
for økonomien på lang sigt.
Hvis man ser fremad, og tænker, at om 100 år...
TIDLIGERE DIREKTØR, WAUSAU PAPER
...vil jeg også være en virksomhed, måske lave noget andet,
men jeg vil være her, er de valg, du tager
angående investeringer, personer og kapital, anderledes,
end hvis du vil investere og generere et overskud inden for 24 måneder.
I 2012 foretog virksomheden Wausau Paper en investering
for at skifte fra at lave kopi- og skrivepapir til
til at lave silkepapir.
Men så opkøbte en hedgefond en masse aktier og skubbede virksomheden
til besparelser i stedet.
Deres argument er, det behøver vi ikke.
Jeg vil se større aktieudbyttet.
PROFIT TIL AKTIEUDBYTTE
Som management er vi uenige.
TIDLIGERE MEKANIKER
Vi tlbød at gå ned i løn,
bare for at holde døren åben.
Wausau Paper siger, de planlægger at lukke Brokaw Mill senest den 31. marts...
Det efterlader 450 personer uden arbejde.
Det er en frygtelig nyhed, ikke blot for arbejderne, som mister deres job,
Men for Brokaw, hvor papirfabrikken startede op.
7. december, og det glemmer jeg aldrig, var dagen, da Pearl Harbor blev angrebet,
men det var også den dag, jeg begravede min far,
og den dag, jeg mistede mit job.
Jeg kom på arbejde næste dag, og det var et galehus.
Folk græd bare,
du ved, hvorfor?
Det var et chok.
Min bekymring er, at vi er begyndt at se aktionærernes rettigheder
på meget kortere sigt,
i stedet for at se på aktionærernes forpligtelser på længere sigt.
Det er en trend, der har været her en del tid, og den er blevet endnu mere
magtfuld og vigtig.
Det truer alvorligt vores virksomheders evne til at forfølge
projekter, som fører til langsigtet bæredygtighed for virksomheden
og økonomisk vækst.
Fyring af ansatte, lukning af fabrikker, lave lønninger.
Det er ting, der er dårlige for økonomien generelt set,
men det kan være godt for en virksomheds profit på kort sigt,
og det er det, aktiemarkedet er interesseret i.
Aktiemarkedet startede godt...
Aktiemarked-rekord...
En dag at huske på Wall Street...
Den amerikanske økonomi går derudad, det gør de også på Wall Street.
En stor dag på Wall Street...
S&P 500 styrter af sted til det højeste niveau nogensinde.
Og sammen med aktiemarkedet er også direktørernes lønninger steget.
I 1973 tjente en direktør i gennemsnit godt 22 gange mere
end gennemsnitslønnen for en arbejder. I 2016 var det 271 gange mere.
Som aktiemarkedet voksede, har færre amerikanere fået gavn af det.
Andelen af amerikanere, som har investeret i aktiemarkedet, er på sit laveste
i 20 år, da middelklassen har opgivet.
Det er altså ingen overraskelse, at som aktiepriserne er steget i USA,
er også uligheden steget, men sådan behøver det ikke at være.
Aktiemarkedet giver folk en mulighed for at beslutte,
hvilke virksomheder, der fortjener succes, hvilke ideer, der er risikoen værd.
Det er noget ved det at give folk et spil at spille.
Når man ser på succesrige lande, har de alle et aktiemarked,
og lande, som har prøvet at lukke dem ned,
genstarter dem nu igen.
Aktionærer har indflydelse på, hvordan virksomheder opfører sig,
hvis interesser, de varetager.
De fleste af os tænker på vores fremtid på lang sigt.
Vi tænker på vores naboer, vores børn og børnebørn.
Vi har værdier og moral, og vi vil have, at vores virksomhed laver penge
ved at gøre ting, der gode for verden
og ikke ved at skade folk og ødelægge den
Det er det, de fleste aktionærer egentlig ønsker.