Føles det av og til som om noen følger med på deg?
Store selskaper? Myndighetene?
Banker?
Selskaper du aldri har hørt om?
Å unnslippe dette var premisset for verdens første kryptovaluta: Bitcoin.
Beholde kontantenes anonymitet, uten at myndighetene trykker dem.
I stedet var den oppbygd av koder og fikk sin kraft fra internetts innbyggere.
Det var til å stole på.
I dag kan alle kjøpe kryptovaluta.
Registrer deg, legg inn kortnummer og veksle inn penger mot digitale kontanter.
Bitcoin ble så populært at det ved utgangen av 2017
var blitt like verdifullt som bankene de kjempet mot.
MARKEDSUTVIKLING
Med noen flere grep kan du bruke Bitcoin til å kjøpe det flest kjøper:
Ulovlige tjenester.
Virtuell valuta kan gi utfordringer for lovens lange arm,
siden det passer godt for lyssky virksomhet.
Det fins i dag tusener av kryptovalutaer,
Etherum, Litecoin, Ripple og til og med en Dogecoin.
Dogecoin kan du kjøpe på børs, du kan utvinne den...
Det startet i 2013, basert på en vits på en nett-meme.
Nå er Dogecoin verdt...
Helt vilt. Nå er markedsverdien på Dogecoin omtrent en halv milliard dollar.
Helt utrolig for meg.
Legger du det sammen, så hadde folk satsa en halv trillion dollar på noe.
STOR SPEKULASJON
Hva satser de på?
EN ORIGINAL-DOKUMENTARSERIE FRA NETFLIX
Verdens største bankkonto fins i vår bank.
Den tilhører myndighetene i USA.
Bitcoin kan ikke regnes som et lovlig betalingsmiddel.
Trolig den største oppfinnelsen siden internett.
Alle penger som ikke utgis av myndighetene, er falske.
Premisset for en blokkjede er desentralisering.
90-tallet: Bitcoins tidlige dager.
Det eneste som er verre enn at få kontrollerer valuta,
er at ingen gjør det.
For å forstå kryptovaluta,
må man gå tilbake til en tidligere type digitale penger.
Diner's Club var det første kredittkortet.
Det markedsførte seg som billett til en ny, moderne livsstil.
På 60-tallet snakket lederne i Diner's Club
om at kontanter ikke var moderne nok.
Kunne ikke holde tritt med en verden i rask utvikling.
Signer deg rundt i verden med Diner's Club International.
Kredittkortene var som en åpenbaring.
Innen 1970 hadde halvparten av USAs husholdninger et.
De befridde oss fra å måtte ta med oss kontanter overalt.
I Amazon, Google og Ubers tidsalder er det ikke behov for kontanter i det hele tatt.
Helt til man må.
Så lenge vi har jobbet med datamaskiner i stor skala,
så har man drømt om digital valuta.
Noe som fungerer som kontanter. Det er ikke sporbart,
anonymt og noe du har der og da.
Du kan bruke dem fritt...
...men likevel virker de via datanettverk.
I land som har diktatorer
eller annen negativ påvirkning på økonomien i landet,
kan de velge å forby transaksjonstyper de ikke ønsker.
Da får ikke folk handlet fritt.
En måte å kjøpe og selge ting på nett uten at Storebror ser deg.
Det er vanskeligere enn det høres ut.
En utfordring som har brakt IT-utviklere ut av fatning i flere tiår.
Det hadde et navn:
Den bysantinske hærførerens problem.
Hærførere, som leder hver sin del av den bysantinske hæren, omringer en by.
De må bestemme seg for om de angriper eller trekker seg tilbake.
Uansett valg, så er det viktigst at de oppnår konsensus.
Det er vanskelig å bli enige, siden hærførerne ikke stoler på hverandre.
Akkurat som vi ikke stoler på hverandre på internett.
En hærfører sier at de planlegger angrep, når de planlegger å trekke seg tilbake.
Bare én uærlig hærfører fører til at alle andre dør i kamp.
Deres eneste valg var å la planene administreres av en sentralmakt.
ANGRIPE?
Derfor må f. eks. Amazon spørre banken om du er god for beløpet du lover å betale.
Internettet som helhet ble bygget på et paradigme om at brukerne var pålitelige,
typisk en offentlig byråkrat eller en universitetsforsker.
Denne teknologien ble bygget med disse antakelsene i bunnen.
Helt frem til nå.
Det slutter ikke der.
Vi bytter ofte noe verdifullt med hverandre på nettet.
Siden vi trenger tredjeparter til å lagre og godkjenne alt,
så er internett fullt av store tredjeparter.
Valutahandel dreier seg ikke bare om penger, men om alt av verdi.
Du er ikke Facebook sin kunde. Du er produktet deres.
Vi har i bunn og grunn betalt alle disse monstrene med vår data.
Det går ikke alltid bra.
Vi så ikke hvor langt vårt ansvar strakk seg, og det var en stor feil.
Det var min feil.
Det fantes ikke mange alternativ
uten løsningen på Den bysantinske generalens problem.
Så kom noen med løsningen.
Satoshi Nakamoto.
-Hvem er det? -Ikke en ekte person.
Kan ha vært en kvinne eller en gruppe.
Newsweek navnga kryptovalutaens trolige grunnlegger. En 64 år gammel fysiker.
Har ikke noe med Bitcoin å gjøre. Da var det vel ikke ham.
Men den virkelige Satoshi Nakamoto vil ikke bli funnet.
Han fant ikke opp Bitcoin. Kanskje får vi aldri vite hvem,
men de slapp løs en kryptovaluta du kan kjøpe på nettet
og bruke fritt og anonymt, akkurat som om du brukte kontanter.
Satoshis oppfinnelse, som driver Bitcoin og all senere kryptovaluta,
kalles blokkjeder.
En blokkjede er en hovedbok, ganske lik de som bankene bruker,
men hovedboka distribueres til datamaskiner over hele verden.
Hver transaksjon oppdateres automatisk.
Tenk på de bysantinske generalene.
Om ordrene ble registrert i hovedboka,
ville alle hærførere ha en kopi av alle andre føreres planer.
Alltid oppdatert og 100 % bekreftet.
Å vedlikeholde en distribuert hovedbok krever mye arbeid, men ingen må gjøre det.
I stedet betaler systemet ut kryptovaluta til de frivillige som gjør det.
For første gang fins et nettverk som har kommet til konsensus om transaksjoner.
Det gjør hovedboka helt troløs,
for det er ikke én sentral aktør som vedlikeholder den, men et nettverk.
Et svært mektig konsept.
Satoshi løste ikke bare kontanter på nett,
han hadde også løsningen for tillit på internett.
Blokkjeder fremmer et helt annet perspektiv.
At ingen er pålitelige brukere.
Det fremmer en ny type interaksjon som aldri har vært mulig før.
Bitcoin var blokkjedenes prøvekanin.
Et pengesystem ingen styrer, uten lover og reguleringer.
Et vilt eksperiment med utmerket timing.
Kall det Marerittet på Wall Street: kollapsen i finansmarkedet.
The Dow stuper etter at finansbransjen rystes
av historiens største konkurs i USA.
Hver gang man tenker at det ikke kan bli verre, venter en annen katastrofe.
Mange rundt om i verden var sinte på myndighetene,
og de fleste var sinte på storbankene.
Folk var veldig klare over at det var noe som ikke fungerte
med den gamle pengestrukturen. Det tok helt av.
Ny valuta? Media slukte det rått.
De ble enda mer med da det kom store nettmarkeder for dop.
Bitcoin verdt 18 millioner dollar er beslaglagt fra nettsiden Silk Road.
...en kriminell markedsplass verdt 1,2 mrd. dollar.
...brukerne kunne anonymt kjøpe heroin, LSD...
Med et par tastetrykk har du dop på døra.
Bitcoin fikk plass i prime time.
Virksomheter utviklet egne kryptovalutaer
og solgte dem for å stimulere markedet, akkurat som med aksjer på børsen.
BITCOIN-PRISER
Folk behandlet kryptovaluta som børs,
investerte i ulike typer, prøvde å kjøpe ved lav pris og selge dem ved høy pris.
De siste årene har det vært ganske lett å selge til høy pris.
Først og fremst en bevegelse.
-Er du millionær? -Ja, mangemillionær.
Føles kjempebra. Ikke dårlig som 19-åring.
Du kan helt klart tjene latterlig mye penger på krypto.
Tjen pengene dine konsentrert og tett.
Invester i Bitcoin og HDFFHL nå,
"hold deg fast for harde livet".
Tjen litt på Bitcoin og så...
"Det sprekker, er en boble", sier folk. Men jeg ble, og det er jeg glad for.
"Først i revolusjonens tog kommer unge kryptovalutamillionærer."
Hvem snakket de om?
Deler kryptokunnskap Damene blir ville
Slik gullets verdi baseres på at folk stoler på verdien,
kommer Bitcoins verdi av det samme.
Folk bruker det til å investere reelle verdier.
Det ble som en stor snøball som rullet ned en bakke,
det ble bare større og større.
I 2010, da én Bitcoin var verdt seks cent,
måtte du ha 50 Bitcoin for å få deg en ordentlig kaffekopp.
På toppen i 2017
var like mange Bitcoin verdt 850 000 dollar.
Det er en dyr kaffekopp.
I januar 2018 kollapset kryptovalutaene.
Kan ha kommet fra alle sakene om mistenkelig handel og svindel.
Noen bekymret seg for at myndighetene ville stupe inn.
Kanskje handlet det om usikkerhet rundt hvor mye det faktisk var verdt.
Uansett årsak gikk halvparten av verdien av valutaene opp i røyk.
BITCOIN-PRIS
Men det fantes en enklere måte å tape penger på Bitcoin. Å glemme passordet.
Det kan ikke gjenopprettes.
Skulle ønske jeg ikke kastet den harddisken.
Over 2,5 millioner dollar i Bitcoin er tapt,
verdt over 20 milliarder dollar ved toppunktet i 2017.
Mannen i gata opplever det utrygt å skulle styre sikkerheten for så mye penger.
Folk er villige til å stole på det som er som banker for Bitcoin,
og det går imot hele formålet.
Du kan lett veksle papirvaluta med kryptovaluta og motsatt.
Mange kryptovalutaselskaper har tapt svært mye penger
pga. hacking og vanstyre.
Et hackerangrep på Bitstamp, den største børsen.
Mt. Gox tapte en trekvart million Bitcoin som tilhørte brukere.
Tokyo-baserte Coincheck ble hacket for nesten 500 millioner dollar.
Datamaskinene jobber døgnet rundt for å vedlikeholde hovedbøkene,
de har brukt mer strøm enn flere land.
Blokkjeder er dyrt i drift, og nå går det ganske tregt.
Visas betalingsnettverk kan prosessere 24 000 transaksjoner i sekundet.
Bitcoin kan ta sju.
Selv om svære, sentraliserte institusjoner av og til misbruker vår tillit,
er de også ganske hendige.
Spørsmålet blir hvilke fordeler du får ved å flytte fra noe som var sentralisert,
som Dropbox eller WhatsApp,
til en desentralisert blokkjede. Lønner det seg?
Men folk satser mye på at noen av problemene løses
og at blokkjedene revolusjonerer mye mer enn bare pengene.
Vi vet bare ikke hva ennå.
Jeg vet ikke hva som skjer, akkurat som vi ikke kunne forutse Uber på 90-tallet.
Vi kan ikke forutse hvilke desentraliserte applikasjoner
som springer ut fra denne nye infrastrukturen.
Kryptovaluta var bare det første eksperimentet.
Kanskje blir det ikke revolusjonen folk ønsket seg.
Reguleringer kommer til å komme. Folk må adlyde myndighetene.
Mye av det har ikke skjedd så langt. Vi har vært i Ville vesten en stund.
Vi har kanskje funnet koden som løser problemet med tillit på internett. Vi vet bare ikke om tillit er noe som teknologi virkelig kan løse,
så lenge det er mennesker som bruker den.
FEIL