Har du det, som om du bliver overvåget af store virksomheder? Staten?
Bankerne? Firmaer, du aldrig har hørt om?
Flugten fra dette var løftet bag den første kryptovaluta: Bitcoin.
Kontanternes skønne anonymitet, men de blev ikke udstedt af stater.
De var i stedet hver et stykke kode
drevet af internettets borgere, og man kunne stole på det.
I dag kan alle købe kryptovaluta. Et par tilmeldinger, skriv dit kortnummer,
og du kan veksle dine penge med digitale kontanter.
Bitcoins blev så populære, at de i slutningen af 2017
var lige så værdifulde som de banker, de udfordrede.
MARKEDSVÆRDI, DECEMBER 2017
Og med et par trin til
kan du bruge Bitcoin på det, de fleste køber for Bitcoin:
ulovlige tjenester.
Virtuelle valutaer kan være en udfordring for retshåndhævelsen
grundet den hemmeligholdelse, de kan tilbyde.
Der er nu tusindvis af kryptovalutaer,
såsom Ethereum, Litecoin, Ripple og sågar også Dogecoin.
Dogecoin. Man kan købe dem på børsen, man kan mine dem...
Det begyndte i 2013 som en vittighed baseret på en internet-meme.
Nu står Dogecoin til...
STIFTER AF DOGECOIN
Det er for vildt.
Dogecoins markedsværdi er nu på en halv milliard dollars,
som er helt ufatteligt.
Sammenlagt havde folk satset en halv trillion dollars på noget.
Så hvad satser de på?
EN ORIGINAL DOKUMENTARSERIE FRA NETFLIX
Verdens største bankkonto står i vores bank.
Den konto tilhører USA's regering.
Bitcoin er ikke en lovlig møntfod.
Det er nok den største opfindelse siden internettet.
Penge, der ikke er udstedt af centralregeringen, er falske.
Blockchains inderste løfte er decentralisering.
Vi er i de tidlige dage af Bitcoins, i 90'erne.
Det eneste værre end få folk, der styrer en valuta, er,
når der ikke er nogen, der styrer en valuta.
KRYPTOVALUTA
For at forstå kryptovaluta må man se på et tidligere digitalt betalingsmiddel.
Diner's Club var det første kreditkort
og blev markedsført som billetten til en moderne livsstil.
I 1960'erne talte cheferne i Diner's Club om, hvordan kontanter var umoderne.
De interagerede ikke med en hastig verden.
Betal dig verden rundt med Diner's Club International.
Kreditkort var en åbenbaring.
I 1970 havde halvdelen af amerikanske hjem et.
De lod os slippe for at slæbe rundt på kontanter.
Og i Amazon, Google og Ubers tidsalder er der slet ikke behov for kontanter.
Indtil der er det.
Lige så længe som vi har haft en omfattende anvendelse af computere,
har man ønsket digitale kontanter,
et betalingsmiddel, der ligesom kontanter ikke kan spores,
er anonymt, øjeblikkeligt, gratis at bruge...
...og alligevel kan bruges i samspil med computernetværk.
I lande med diktatorer
eller andre negative indvirkninger på transaktioner
kan man vælge at forbyde visse transaktionstyper,
og så kan folk ikke bruge penge frit.
En måde at handle på nettet, uden at blive overvåget.
Det er sværere, end det lyder.
Det er faktisk et problem, der har undret programmører i årtier.
Det havde sit eget navn: de byzantine generalers problem.
Flere generaler, der hver befaler sin del af den byzantinske hær, omringer en by.
De skal vælge at angribe eller flygte.
Men uanset hvad er det vigtigste, at de når til enighed.
Men det er svært at nå til enighed,
fordi generalerne i hæren ikke kan stole på hinanden,
lige som vi heller ikke kan det på nettet.
En general kunne sige, at han angreb, selvom han ville flygte.
Og blot en uærlig general betyder, at alle dør i kamp.
Generalernes eneste valg
var at sende kampplanerne gennem en central myndighed.
ANGRIB?
Af samme grund henvender Amazon sig til din bank,
for at sikre sig, at du har de penge, du vil betale.
Internettet var bygget op omkring en model,
hvor alle var en betroet bruger,
altså en embedsmand eller en forsker på et universitet.
Teknologien var bygget ud fra de fundamentale antagelser,
siden internettet blev skabt.
Det slutter ikke her.
På nettet udveksler vi ofte ting, der har værdi, med hinanden,
og da tredjeparter skal opbevare og bekræfte alting,
er internettet proppet med kæmpe tredjeparter.
Værdiudveksling handler ikke blot om penge, men alt af værdi.
Du er ikke Facebooks kunde.
Du er Facebooks vare.
Vi har reelt betalt alle disse kæmpeforetagender med vores data.
Det går ikke altid godt.
Vi så ikke bredt nok på vores ansvar,
og det var en stor fejl.
Og det var min fejl.
Dog var der intet alternativ, før vi havde løst de byzantine generalers problem.
Og så kom der nogen og løste det.
Satoshi Nakamoto.
-Hvem er Satoshi Nakamoto? -Personen findes ikke.
Det kunne være en kvinde eller en gruppe.
Newsweek fandt måske stifteren af kryptovalutaen.
Han er en 64-årig fysiker.
Jeg har intet at gøre med Bitcoin. Så han er nok ikke den rigtige,
men den rigtige Satoshi Nakamoto vil ikke findes.
Han opfandt ikke Bitcoin. Måske finder vi aldrig ud af, hvem der gjorde,
men personen opfandt en valuta, man kan købe på nettet
og bruge lige så frit og anonymt, som hvis man havde brugt kontanter.
Satoshis opfindelse, som driver Bitcoin
og alle de efterfølgende kryptovalutaer,
hedder blockchain.
En blockchain er en transaktionsprotokol i stil med den, banken har,
men kopier af denne protokol er spredt rundt på computere i hele verden,
som opdateres automatisk med hver en transaktion.
Tænk igen på de byzantinske generaler.
Blev ordrerne registreret i en blockchain,
ville hver general have en kopi af generalernes kampplaner,
som altid var opdateret og verificeret. Det kræver en del at vedligeholde denne fælles protokol,
men ingen har pligt til at gøre det.
I stedet udbetaler systemet kryptovaluta til dem, der frivilligt gør det
For første gang er der et udbredt netværk, der kan nå til enighed om transaktionerne.
Det faciliterer en troløs protokol, som ikke vedligeholdes af en central part,
men af et netværk af mennesker. Det er et stærkt koncept.
Satoshi løste ikke kun problemet med kontanter, men også med tillid på nettet.
Blockchain faciliterer et helt andet perspektiv,
hvor ingen er en betroet bruger.
Den faciliterer en ny type interaktion, som aldrig før har været mulig.
Bitcoin var blockchains første prøvekørsel.
Et pengesystem uden specifik kontrol, uden love og uden regulering.
Det er et vildt eksperiment, og timingen var lige i skabet.
Det er et mareridt på Wall Street, finansmarkedets nedsmeltning.
Aktiekursindekset styrtdykker efter den største konkurs i USAs historie.
Hver gang man tror, det ikke kan blive værre, kommer der en ny katastrofe.
Mange jorden rundt var sure på deres regeringer,
og stort set alle var rasende på de store banker.
Folk var meget bevidste om, at der var noget galt
med den gamle centraliserede pengestruktur, og det tog fart.
Nye penge? Pressen labbede det i sig.
Og det tog til, da der kom online narkomarkeder.
18 millioner Bitcoins blev beslaglagt fra en hjemmeside ved navn Silk Road.
...1,2 milliarder dollars på et kriminelt online marked.
...hvor brugere anonymt kunne købe heroin, LSD...
Et par klik, og der er narko på dørtrinnet.
Bitcoin kom frem i bedste sendetid.
Virksomheder lavede selv kryptovalutaer
og solgte mønterne for at skaffe penge som aktier på børsen.
Og folk så kryptovaluta som en børs
med spredte investeringer, spekulative køb og salg.
Og i løbet af de sidste par år har det været nemt at tjene på det.
Mest af alt er det en bevægelse.
-Er du millionær? -Ja. Mangemillionær.
Det føles ret godt for en 19-årig.
Du kan helt sikkert tjene ustyrligt på crypto.
Målet er at tjene fra en koncentreret position.
Invester dem i Bitcoin og så HODL, der betyder "bed til det bedste".
Tjen en lille smule på Bitcoin, og...
Alle sagde: "Boblen vil springe."
Men jeg holdt alligevel inde, og det er jeg glad for.
"Revolutionen bliver indledt af unge kryptovalutamillionærer."
Hvem er de mon?
Jeg kaster med cryptoviden, og tøserne segner
Lige som guld har værdi, fordi man tror på værdien,
har Bitcoin værdi, fordi folk tror på dem
og bruger dem til at opbevare en eksisterende formue.
Det blev til en kæmpe snebold, der rullede ned ad bakken.
Det fik bare mere og mere fart på.
I 2010, da en Bitcoin var 0.06 dollars værd,
ville 50 Bitcoin lige akkurat være nok til en god kop kaffe.
Da den var mest værd i 2017,
ville de samme Bitcoin være 850.000 dollars værd.
Det er en dyr kop kaffe.
I januar 2018
krakkede kryptovalutaerne.
Måske var det historierne om mistænkelig handel og svindel.
Nogle var bange for, at regeringen blandede sig.
Eller måske var folk bare usikre på, hvor meget det her egentlig var værd.
Uanset hvad gik halvdelen af værdien på kryptovalutaer op i røg.
PRIS PÅ BITCOIN
Men der var en nemmere måde at miste sine penge på:
Hvis du mister din adgangskode, er der ingen måde at ændre den på.
Gid, jeg kunne få mit drev tilbage.
MISTEDE 70 MILLIONER DOLLARS
Der er over 2,5 millioner mistede Bitcoin,
som i december 2017 var mere end 20 milliarder dollars værd.
Almindelige mennesker er utrygge ved selv at beskytte så mange penge.
Folk er villige til at satse på, at banker kan håndtere deres Bitcoin,
hvilket undergraver formålet.
Du kan nemt veksle normale penge til kryptovalutaer og omvendt.
Og flere af firmaerne har mistet penge på grund af hacking og dårlig forvaltning.
...et hackerangreb på verdens største Bitcoin-børs.
Mt. Gox mistede trekvart million Bitcoin, som tilhørte brugerne.
Coincheck i Tokyo blev hacket for næsten 500 millioner dollars i digitale mønter.
Computerne, der arbejder for at vedligeholde protokollerne,
har brugt mere energi en mange lande har.
Blockchain er meget dyr, og lige nu er den ret langsom.
Visas betalingssystem kan behandle 24.000 transaktioner i sekundet,
Bitcoin kan klare syv.
Selvom store centrale institutioner nogle gange misbruger vores tillid,
er de også ret bekvemme.
Spørgsmålet bliver så: Hvad er fordelen ved
at flytte en centraliseret tjeneste som Dropbox eller Whatsapp Messenger
til en decentraliseret blockchain, og kan det betale sig?
MARKEDSVÆRDI I ALT
Men nogen satser stort på, at nogle af problemerne bliver løst,
og at blockchain vil revolutionere meget mere en penge.
Vi ved endnu ikke, hvad det er.
Jeg aner det ikke. På samme måde som vi ikke kunne forudsige Uber i 90'erne,
kan vi ikke forudsige, hvilke decentraliserede applikationer
der vil udspringe af denne nye infrastruktur.
Kryptovaluta var blot det første eksperiment,
og måske er det ikke den revolution, folk så frem til.
Der vil komme regulering. Folk vil skulle følge regeringens love.
Meget af det er ikke sket endnu. Det har været Det Vilde Vesten.
Måske kan kode løse problemet med tillid på nettet.
Vi ved bare ikke, om tillid er et problem, som teknologi i grunden kan løse,
så længe den bruges af mennesker.
FEJL