Aion kosia poikaystävääni pian.
Sitä edeltävät viikot ovat stressaavin, hermoja raastavin...
Tiedätkö, kun päätyy siihen pisteeseen, että voi vain kuulla...
Hän laskeutui polvelleen -
ja veti takistaan rasian, josta en tiennyt mitään.
Hän sanoi: "Noh, haluan olla kanssasi ikuisesti."
Silloin kaikki musteni ja katosi.
Olin siinä hänen kanssaan, eivätkä jalkani kantaneet.
Tiedät varmaan, mitä he ostivat.
Timantit ovat maailman suosituimpia korukiviä.
Mutta jos niitä vertaa muihin jalokiviin, ei syy siihen ole selvä.
Nämäkin kiiltelevät timantin tavoin.
Nämä taas näyttävät täysin timanteilta.
Toinen näistä on ihmisen tekemä timantti.
Laboratoriossa voidaan nyt luoda timantteja,
jotka ovat identtisiä maasta kaivettujen kanssa.
Silti väki tuhlaa säästönsä joka vuosi aitoihin timantteihin.
Se on kallein yksittäinen asia, mitä kumpikaan on ostanut.
Se oli minulle kaunein ja merkittävin esine.
On kiva, jos on joku, jolla on varaa ostaa hieno timantti.
Mikä näistä kivistä tekee niin erityisiä?
Missä piilee timantin arvo?
NETFLIX-DOKUMENTTISARJA
Luonnon luomat ja ihmisen työstämät timantit.
On klisee puhua rikkaasta maaperästä, mutta nyt se on kirjaimellisesti totta.
-Se on kaunis, ja hän suunnitteli sen. -Älä kadota sitä.
En tietenkään!
Se ei ole looginen hankinta. Sen pitääkin olla epälooginen.
Ne edustavat kauheita asioita.
Se on rahan tuhlausta, ja teemme sitä vain näyttääksemme muille.
Mitä ihmiset haluavat?
Paljonko he haluavat sitä? Mitä he ovat valmiita maksamaan siitä?
TIMANTIT
Elämme ohuella kiinteällä kuorella kuuman sulan metallikeiton päällä.
Kuori on yleensä vain 40 kilometriä syvä. Vain kaksi kertaa Manhattanin pituinen.
Rubiinit, safiirit, smaragdit, kaikki syntyvät siellä.
Mutta timantti syntyy syvemmällä.
Tieteilijät mittaavat painetta pascaleina,
ja timanttien syntysyvyydessä paine on viidestä kuuteen gigapascalia.
Jos 80 norsua seisoisi isovarpaalla,
GEOKEMISTI
vastaa paine silloin viidestä kuuteen gigapascalia.
Muut jalokivet koostuvat alkuaineiden yhdistelmistä.
Timantti koostuu vain yhdestä: hiilestä.
Tieteellisestä näkökulmasta tärkein timantin osa on tämä.
Ne ovat pieniä timantin muodostuessa kiinni jääneitä Maan vaipan paloja.
Ne ovat ainoita näytteitä,
mistä Maan sisusta voi tutkia.
Ne voidaan ajoittaa.
Jos tässä on ihmisen historia, ja tässä on dinosaurusten valtakausi,
on tämä ajanjakso, jolloin kaikki nyt löydettävät timantit syntyivät.
Vanhimmat ajoitetut timantit edeltävät elämän alkua.
Yli 25 miljoonaa vuotta sitten -
timantit purkautuivat maanpinnalle harvinaisissa ja rajuissa purkauksissa.
Seismisesti aktiivisimmilla alueilla ne vain haihtuivat.
Vakaammilla alueilla ne säilyivät.
Tämä on seismisten aaltojen kartta.
Pinkit ovat vakaimpia alueita.
Niillä timantit makaavat huomaamatta miljoonia vuosia.
Varhaisin jäljellä oleva timanttikoru on noin vuodelta 300 eaa.
Seuraavien 2 000 vuoden ajan -
timantteja ilmestyi kruunuihin, sormuksiin ja pinsseihin muiden kivien ohella.
Joskus ne olivat häälahjoja,
kuten Itävallan Arkkiherttua Maksimilianin ja Burgundin Marian vihkisormus.
Mutta timanteista ei olisi tullut rakkauden jalokiviä,
ellei Etelä-Afrikan timanttivarantoja olisi löydetty 400 vuotta myöhemmin.
Tässä astuu kuvaan 17-vuotias britti Cecil Rhodes,
joka lähetettiin silloiseen Kapmaahan.
Hän tuli tunnetuksi silloisen Rhodesian siirtokunnan perustajana,
Rhodesin yliopiston kaimana,
Rhodes-stipendin luojana,
innokkaana imperialistina -
ja yrityksen perustajana, joka hallitsisi timanttiteollisuutta yli vuosisadan.
De Beers.
Sen alaisuudessa timantit muuttuivat jalokivistä kulttuurinormiksi.
Ymmärtääkseen, miten se onnistui, on luettava De Beersin pelikirja.
Eka peliliike: hallitse tarjontaa.
Rhodes alkoi ostaa kilpailijoitaan 1870-luvulla.
On tärkeä ymmärtää, ettei De Beers välttämättä tuottanut kaikkia timantteja.
He tuottivat paljon mutta myös ostivat muilta.
TIMANTTIALAN ANALYYTIKKO
Niin he saattoivat hallita tarjontaa.
Noin 90 % maailman tarjonnasta kahdessa vuosikymmenessä.
Sitten toinen peliliike.
Rhodes sopi myyvänsä koko tarjontansa eksklusiiviselle yhtymälle Lontoossa.
Kun De Beers sai tarjonnan haltuunsa monopolin alla,
heillä oli strateginen varasto. Kun kysyntä hiljeni,
he rajoittivat tarjontaa harkintansa mukaan.
De Beers ei julkaissut tietoja varastosta ja väittää, ettei sellaista enää ole.
Vuonna 1999 New York Times kuitenkin arvioi sen arvoksi 5,2 miljardia taalaa.
USA:n valtio yritti koota oman timanttivarastonsa 1940-luvulla,
koska niitä ei käytetä vain koruihin.
Ne ovat kovin tunnettu luonnollinen materiaali.
Se tekee niistä elintärkeitä aseteollisuuden tuotannossa.
Vaikka sotatuotantokomissio lopulta sanoi, ettei tuotanto viivästynyt,
väitti valtion virkamies, että De Beersin johtama yhtymä -
teki timanttien hankinnasta niin vaikeaa,
että USA uhkasi olla antamatta lentokoneita Englannille,
jos valmistukseen tarvittavia timantteja ei myytäisi.
Syy?
"Timanttiyhtymä ei myy varastoa,
koska se ei siedä suuria varastoja monopolin ulottumattomissa."
Hintakontrolli ei kuitenkaan perustu vain tarjontaan,
vaan myös kysyntään.
De Beers oli kriisissä ennen toista maailmansotaa. Oli Suuri lama,
eikä timantteja juuri ostettu.
Mikä pahinta, timantteja olisi voitu myydä eteenpäin -
lisäten tarjontaa ja puskien hintaa lisää alas.
De Beers palkkasi mainostoimiston, joka keksi loistoidean.
Mitä jos timantteja omistettaisiin ikuisesti?
"Timantit ovat ikuisia." -sanonta
on varmaan maailman onnistuneimpia mainoskampanjoita -
mainonnan historiassa.
Sormukset olivat yleisiä kihlajaislahjoja jo keskiajalla.
Mutta timanttisormukset olivat uutta.
Ensimmäinen USA:n kampanja sisälsi suurimpien taiteilijoiden maalauksia.
Oikealla on Salvador Dalin maalaus,
vasemmalla Pablo Picasson.
Viesti kuului: "Timantit ovat taideteoksia."
Kampanjoita oli useita samalla iskulauseella.
Timanttinen vuosipäiväketju.
Näytä tinahääpäivänänne, että naisit hänet uudelleen.
Se toimi.
Vuoden 1939 klassikossa Tuulen viemää,
Scarlett O'Hara pyytää tätä jalokiveä.
-Millaisen sormuksen haluat, kultaseni? -Timanttisormuksen.
Osta sitten iso, Rhett.
Mutta vain 10 % morsiamista sai timanttisormuksen sinä vuonna.
50-lukuun mennessä...
Nelikulmainen tai pisaranmuotoinen Eivät nämä kivet menetä muotoaan...
Timantit olivat tytön paras ystävä. Ja 1990-lukuun mennessä -
80 % USA:n morsiamista sai sellaisen.
Jos ne ovat ikuisia, useimmat eivät halua käytettyä.
Virallista hinnastoa niille ei ole, mutta...
Saattaisit järkyttyä siitä...
LIIKETALOUDEN PROFESSORI
...miten vähän saisit verrattuna siihen, mitä maksoit.
Saattaisit saada 25 - 30 % ostohinnasta.
Kampanja menestyi niin, että De Beers toisti sen.
Nyt Japanissa.
Kun kampanja alkoi vuonna 1967,
eivät japanilaismorsiamet saaneet timantteja.
Parikymmentä vuotta myöhemmin yli 70 % sai.
90-luvulla De Beers lähti Kiinaan. Sama iskulause.
Sama tulos.
Mainokset yrittävät luoda kysyntää, eikä se ole joku likainen temppu.
Se on kapitalismia.
Saan sinut vakuutettua ostamaan vaikka lemmikkikiven.
Se oli minusta maailman tyhmin idea,
mutta ihmiset alkoivat silti uskoa, että kiveä pitäisi vaalia.
Siksi mainosfirmoille maksetaan paljon.
De Beers oli tosi hyvä siinä.
He eivät kuitenkaan ole onnistuneet kaikessa.
80-luvulla De Beers yritti saada naisia ostamaan timantteja miehille.
Se ei toiminut. De Beers yritti taas vokotella naisia -
vuoden 2003 kampanjalla: "Nosta oikea kätesi."
Ajatus oli, että voimaantunut nainen pitäisi kihlasormusta vasemmassa -
ja itselleen ostamaansa sormusta oikeassa kädessä. Sekään ei onnistunut.
Naiset ehkä pitävät niitä, mutta niitä ostavat pääosin miehet.
Muutaman vuoden ajan De Beers teetti kyselyitä.
Yksi kysymys kysyi, että luopuisitko muusta saadaksesi timanttisormuksen.
Vuonna 1990 vain 22 % naisista vastasi myöntävästi,
mutta miehistä 59 %.
Moni mies sanoi, että timanttinen kihlasormus on aikuisuuden merkki.
Se taitaa symbolisoida sitä, että on menestynyt.
Että on valmis niin suureen ostokseen -
ja siihen askeleeseen.
Se alusti De Beersin seuraavaa liikettä:
miehen timanttiin käyttämän rahan linkitys ammatilliseen menestykseen.
Siitä on tullut kulttuurinormi USA:ssa.
Timantin pitää vastata kahden kuun palkkaa.
Kahden kuun palkkaa.
De Beers keksi sen.
Japanissa se on kolme kuukautta.
Tuo linkki ammatilliseen menestykseen -
kasvoi tavalla, jota De Beers ei ehkä odottanut.
Räppärit alkoivat mainita suosimiaan jalokivikauppiaita.
Lempinimeni on Jacob jalokivikauppias.
Nämä timantit ranteessani
Nämä timantit...
Miten arvokkaita nämä ovat?
Sanoisin,
että noin 35 miljoonaa.
Olen laittanut timantteja melkein kaikkeen.
Tein kerran timanttisen ja kultaisen hammasharjan.
Se on menestyksen merkki.
Sitä sanoo: "Kulta, rakastan sinua.
Ja näin paljon rakastan sinua.
Näin isosti rakastan sinua."
Tämä on 75 karaatin kirkkaankeltainen.
Karaatti, väri...
Hän puhuu taas yhdestä peliliikkeestä.
Numero viisi: määrittele arvo.
Kun nykyään kävelee timanttikauppaan, saa kuulla laatuluokituksista.
Laatuluokitus kuvaa timantin neljää tärkeintä ominaisuutta.
Ne ovat hionnan laatu, väri, puhtaus ja paino,
eli timantin koko.
Timantti on hiottava juuri oikein.
Sen tulee olla joko väritön tai kirkkaanvärinen muttei siltä väliltä.
Sen pitää olla puhdas tieteiljöiden rakastamista jäänteistä.
Ja sen pitää olla iso.
Luokittelusysteemin kehitti 40-luvulla jalokivien tutkimusinstituutti.
He alkoivat myydä todistuksia.
Kaikkien olo on varmempi, kun saa todistuksen -
ja jonkinlaisen ymmärryksen siitä, mihin oma timantti sijoittuu -
luokitteluasteikolla.
De Beers edisti laatuasteikon lanseeraamisessa.
Monet heidän timanteistaan olivat sopivan isoja ja puhtaita.
Kysyntä jatkoi nousuaan.
Mutta niitä louhivissa maissa tuo kysyntä tarkoitti ajoittain konfliktien -
rahoittamista.
Vuosina 1992 - 1998 angolalainen kapinallisryhmä -
tienasi yli 3,7 miljardia dollaria timanttikaupalla -
ruokkien sotaa, joka tappoi 500 000 angolalaista.
Timanttikauppa auttoi myös rahoittamaan Sierra Leonen...
KUOLLEITA YLI 50 000
Norsunluurannikon ja Liberian konflikteja.
Lopulta se herätti kansainvälisen huomion ja kostautui.
Veritimantteja.
Niin sanottuja veritimantteja.
USA:ssa timanttien kysyntä kuitenkin pysyi kutakuinkin samana.
Ja vaikka nykyään on todistusjärjestelmä konfliktitimanttien myynnin ehkäisyyn,
kukaan ei oikein tiedä, toimiiko se,
sillä timanttien kuljetusketju on tosi läpinäkymätön.
Jos timantin mukana ei tule papereita, on hyvin vaikea -
ymmärtää, mistä se on peräisin.
Samoihin aikoihin veritimanttien kanssa -
De Beers kohtasi pahimman uhkansa: kilpailun.
Useimmat luulevat timanttien tulevan Afrikasta,
mutta on tärkeä ymmärtää, että Venäjä on maailman suurin toimittaja.
De Beersillä oli vuosikymmeniä yksinoikeus -
ostaa suurin osa Neuvostoliiton timanteista.
Neuvostoliiton romahdettua diilikin romahti.
Vuonna 2005 De Beers sovitteli kilpailuoikeusjutun,
joka syytti heitä timanttien hintojen säätelystä.
De Beers suostui maksamaan 295 miljoonaa taalaa amerikkalaisille kuluttajille.
Erillisessä jutussa USA:n valtiota vastaan De Beers myönsi hintakartellin.
Markkinaosuus alkoi laskea.
Mutta jotain outoa tapahtui. Timanttien hinnat eivät laskeneet.
De Beers ei ole enää suurin,
mutta timanttifirmat toimivat yhä samoin.
Alrosa on maailman suurin timanttien tuottaja.
Meillä on 27 prosentin markkinaosuus,
eli yksi neljästä timantista on Alrosan timantti.
Kolme suurinta tuottajaa, De Beers, Venäjän Alrosa ja Rio Tinto -
eivät hallinnoi enää strategista varastoa De Beersin tapaan monopolin aikaan.
Mutta he kyllä pienentävät tarjontaa, jos kysyntää on paljon.
Mitä mieltä olet timanttien varastoimisesta,
ja miten ala varmistaa, ettei markkinoilla -
ole niin paljon timantteja, että hinnat laskisivat?
Tuohon on tietty puolueen linja, joka nyt pitäisi sanoa...
Joskus on tietenkin enemmän tarjontaa kuin kysyntää.
Ja kun niin käy, emme halua laskea hintoja,
sillä emme halua vaarantaa timanttien itseisarvoa,
joita kuluttaja lopulta päätyy ostamaan.
Tässä vaiheessa en keksi,
kenen intressinä hintojen lasku olisi.
Se koskee kuluttajiakin.
Jos tarjoan pullollista punaviiniä -
sanoen, että yksi maksaa 75 taalaa ja toinen 20 taalaa...
Jos tiedät viineistä, saatat tutkia etiketin, maistaa viiniä,
ja jos olet hyvä, pystyt ehkä sanomaan,
että se 25 taalan viini onkin se parempi.
Useimmilla ei ole sitä kykyä.
He antavat minulle sen 75 taalaa.
Se luo perverssin asetelman, jossa hinnan nostaminen -
itse asiassa nostaakin myytyjä määriä laskemisen sijaan.
Ne ovat Veblenin hyödykkeitä. Se on uniikki hyödykemuoto,
jossa hinta itsessään toimii signaalina ihmisille.
Muita Veblenin hyödykkeitä: Birkin-laukut, Cristal-samppanja ja lakimiehet.
Mielestäni timantteihin liittyy tietty tavoiteltavuus,
jossa hinta, eli sen kalleus, lisää sen haluttavuutta.
Koska se liittyy menestykseen, liittyy se unelmiin.
Se tarkoittaa, että niistä maksetaan paljon,
vaikka rakenteellisesti identtinen vaihtoehto olisikin.
Timantti on yksinkertainen. Jokainen hiiliatomi luo neljä sidosta naapuriinsa.
Grafiitissa, joka on myös hiiltä, atomit luovat kolme sidosta.
Tuo pieni ero tekee grafiitista tarpeeksi pehmeää kyniin -
ja timanteista niin kovia, että vain toinen timantti pystyy niihin.
Opimme tekemään timantteja laboratoriossa 50-luvulla.
Pyörittelin sitä vähän, ja näin sen kimaltelevan.
Jalat menivät alta. Oli pakko istua.
Tuo on tieteilijä Tracy Hall BBC:n haastattelussa -
kertomassa hetkeä vuonna 1954,
jolloin hänen tiiminsä loi ensimmäiset timantit julkisesti.
Siinä hetkessä tiesin, että se mies...
ENSIMMÄINEN SYNTEETTINEN TIMANTTI
...oli muuttanut grafiitin timantiksi.
Nykyään tuotamme jalokivilaatuisia kiviä koneilla.
Timantin voi kasvattaa kahdella eri tavalla.
Korkeapaineinen ja korkealämpöinen timantin kasvatus -
luo luonnonmukaiset olosuhteet,
jossa hiili kristallisoituu timantiksi.
CVD on timantin kasvatusmenetelmä,
jossa hiilivetykaasuja syötetään kasvatussammioon,
ja hiilivetyjen sidokset rikotaan mikroaalto-plasmaenergialla,
jolloin vapaat hiiliatomit satavat timanttilevylle.
Timantti kasvaa pystysuunnassa atomi kerrallaan.
Seurauksena on hyvin puhtaita ja laadukkaita timantteja.
Timantti on timantti riippumatta siitä, miten se on syntynyt.
Arvaa. Kumpi näistä on tehty labrassa?
Sitä ei pysty sanomaan.
Vaaditaan erikoistuneita laboratoriovälineitä -
niiden kahden tuotteen pienten erojen huomaamiseen.
Laboratoriotimanttien laadun parantuessa ne ovat myös halventuneet.
Siitä pääsemme seitsemänteen peliliikkeseen:
liity heihin, jos et voi voittaa.
Vuonna 2016 luonnollisten timanttien tuottajat -
iskivät laboratoriotimantteja vastaan kampanjanlla "Aito on harvinaista."
Se on lempeää, ja se on todellista.
Mutta 2018 De Beers julkaisi oman laboratoriotimanttimalliston -
markkinoiden alhaisimpaan hintaan.
He väittävät hintaa oikeaksi massatuotannon vuoksi,
mutta sanotaan, että se pyrkii huonontamaan labratimanttien mielikuvaa.
De Beersin pyrkimykset -
hinnoitella Lightbox-timantit niin alhaalle -
ovat selvä yritys vähätellä sitä tuotetta.
Laboratoriotimantit ovat paljon parempia kuin maasta louhitut timantit.
Mutta labratimanttifirmat hyötyvät timanttien ja rakkauden yhteydestä.
Timanttikauppiaana pidän siitä yhteydestä.
De Beers loi sen yhteyden.
Labratimanttituottajat markkinoivat sitä -
innovatiivisempana ja ympäristöystävällisempänä tuotteena,
joka on luonnollisia timantteja parempi.
Samalla he haluavat ylläpitää timantteihin liitettyä arvoa,
jonka De Beers loi 100 vuoden aikana.
Moni ostaja saattaa pitää sitä narratiivia hevonpaskana.
"Meille kerrottiin tarinaa siitä, että rakkaus on todistettava näin."
Mielestäni siihen liittyy kuitenkin -
jotain hyvin syvällisen koskettavaa,
että niin haluaa tehdä jollekulle.
Että haluaa osoittaa hyvin julkisesti tunteensa jotakuta kohtaan.
Rahan polttaminen taivaan tuuliin -
osoittaa sen aika pitävästi,
että tuntee niin kuin sanoo tuntevansa.
Vaikka timanttien ja rakkauden yhteys on mainostoimiston keksintö,
ei se tee siitä valhetta.
Se ei ollut kaunein ja merkittävin asia elämässäni siksi,
että se on timantti, vaan siksi, että hän on paras ystäväni.
Hän sanoi: "Tämä oli äitini timantti."
Silloin aloin tosissani itkeä.
Kun asiaa katsoo siltä kantilta, että mainoskampanja loi -
nykyisen perinteen, että naimisiin mennessä on ostettava timantti,
on se hieman raivostuttavaa, mutta samalla siinä on tietynlaista järkeä.
En keksinyt tätä. Tämä on yleinen tapa.
Timantti on tuote, johon kuuluvat lämpö, aika, kapitalismi ja me.
Se ei ole hevonpaskaa, koska se ihmismassa,
joka on vakuuttunut siitä,
kertoo, että heidän tarinansa -
yhdistyy minuutemme monimutkaisuuteen.
Kun sitä ajattelee,
tosi moni tekomme ja yllämme pitämämme asia...
Suuri osa siitä on tarkoitettu kommunikoimaan omaa minuuttamme.
Tämä on timanttini.
Mielestäni se on tyrmäävä.
Mitä ihmiset haluavat?
Paljonko he haluavat sitä?
Mitä he haluavat maksaa?
Kysymys on ennemmin: "Miten eri asioita arvottaa?"
Mielestäni timantit ovat eräänlainen mustetahratesti,
missä voi nähdä mitä vaan.
Sitä kehittää omat kriteerit sille, mikä on itselle tärkeintä.
Hän on kaikkeni myötä- ja vastamäessä.
Se merkitsi minulle paljon, kun hän antoi tämän sormuksen.
-Ihana nähdä se kädessäsi. -Niin minustakin.
Kiitos.
Minusta timantilla ei ole arvoa.
Sen arvo muodostuu täysin sen henkilön perusteella, joka sen antoi.
Tekstitys: Antti Rinta-Loppi