Képzeljük el egy pillanatra, hogy a világ véget ér.
Valami fentről jövő okból.
Vagy alsóbbrendű okból.
Vagy lehet valami, amit magunkkal tettünk.
De egyvalami következetesen
a világ végének legvalószínűbb oka lehet...
Ha valaminek az eljövetelére gondolunk, ami megölhet
több millió embert,
a világméretű járvány a legnagyobb kockázat.
A járvány olyan betegség, melyet nem irányíthatunk, végigsöpör a világon,
milliókat ölve meg, civilizációk megváltoztatásával.
Ezt tudjuk, mert már láttuk...
párszor.
A 6. században világjárványtól halt meg a világ népességének fele.
A 14.-ben egy másik elpusztította fél Európát.
A 20.-ban két év alatt meghalt a világ népességének
majd' öt százaléka.
De ennek száz éve.
Tanultunk belőlük és elképesztő fejlesztéseket végeztünk.
Jobb reakció, jobb képzés, jobb munkaerő...
Javítottunk a megfigyelőrendszereken, a kommunikáción.
Vannak szervezetek, mint az Egészségügyi Világszervezet, a CDC...
Fejlődött a diagnosztika, a gyógyszerek, terápiák, vakcinák.
De annak kockázata, hogy újra bekövetkezik, nagyon magas.
Ezt már kimatekoztuk.
Úgy becsüljük, hogy öt új betegség üti fel fejét minden évben a bolygón,
és ez az arány gyorsul.
Ezért elkerülhetetlen, hogy világjárványokká váljanak.
Az anyatermészet a fő bioterrorista.
Versenyben vagyunk, és a tét nem is lehetne magasabb.
A szimuláció becslései szerint ma egy járvány 33 millió embert ölne meg
hat hónap alatt.
Emberveszteség tekintetében egy világjárvány versengene a múlttal.
A gazdaság leáll.
Az emberiség költsége hihetetlen mértékű, és egyetlen országot
sem lehet megvédeni a bajtól.
A kérdés nem az, hogy lesz-e még járvány.
Csak három dolog elkerülhetetlen ebben a világban.
A halál, az adók és az influenzajárvány.
Vagy mikor jön a következő járvány.
Úgy becsüljük, másfél millió vírus van a vadonban,
amit még nem ismerünk.
Valamelyik most bekerülhet az emberek világába.
A kérdés az, hogy
készen állunk-e rá?
Az influenzajárványokat komolyan kell venni.
A világtörténelem legsúlyosabb Ebola-járványával küzdünk.
A tét nem lehet magasabb.
A vírus ugyanolyan pusztító, mint egy bomba vagy rakéta.
A patogén organizmusok nem ismernek határokat.
A lakosok szerint ebből a városból ered a sertésinfluenza-járvány.
Bármelyik állat bűnös lehet.
Meggyógyulhat egy beteg úgy, hogy közben terjeszti a betegséget.
A fertőző betegségek elleni kampány akkor lehet sikeres,
ha az emberek együttműködnek.
Nem tudjuk, mi lesz.
A KÖVETKEZŐ JÁRVÁNY
A világjárványok szemmel nem látható világból indulnak.
A mikrobák voltak az első élőlények a földön.
Sok nem képes magától sokszorozódni,
így más élő sejteket rabolnak el.
És ma mind itt vannak.
Rajtunk.
És bennünk.
Sokan békével jönnek, míg mások károsítják vagy megölik sejtjeinket.
Láz, köhögés, tüsszögés, hasmenés... így harcol a szervezetünk.
De némelyik olyan erős, hogy legyőzik az immunrendszerünket
és megölnek minket.
A járványt kétféle mikrobák okozzák:
baktériumok és vírusok.
A vírusok érdekes módon egyik fajról a másikra
tudnak ugrálni.
Feltehetően ezek a mikrobák okozzák a következő járványt.
A madárinfluenza vírust madarak terjesztik.
A sertésinfluenzát disznók.
A HIV a csimpánzoktól jött.
Az ebola valószínűleg denevértől.
És több betegség a szúnyogok miatt van.
Mikor átterjednek emberre, az új vírus a zoonótikus nevet kapja
és rendkívül veszélyes.
Gyorsan mutálódó vírusok, ezért megváltoztatják a felszínt és
elkerülik az immunválaszokat.
Új vírussá alakulnak, miután bejutottak az emberi populációba.
Ezek nem mindig fordulnak elő.
Ritka események.
De ha igen, a hatások pusztítóak lehetnek.
Ami visszavisz minket a száz évvel ezelőtti Kansasba.
A tudósok nem biztosak, de szerintük az 1918-as járvány akkor indult,
mikor egy fertőzött madár és ember ugyanazzal a disznóval találkozott.
A madár influenzás volt, mely vírus
csirkéket, libákat és kacsákat fertőz már legalább száz éve.
Bár az ember más influenzafajtával találkozott,
ami évszázadok óta eldugította és lázassá tette.
A két vírus nem fertőzte meg egymást,
de megfertőzték a disznót.
A malac egyik sejtjében a két vírus egyesült,
létrehozva egy új zoonótikus vírust: a H1N1-et.
Az emberi vírus részei megfertőzhettek embereket,
de a madárvírus megakadályozta, hogy az immunrendszer
felismerje és visszaverje.
Halálos kombináció.
Mintegy 50-100 millió ember halt meg világszerte.
A történelemben nemigen történt hasonló.
Egy betegségre kétféle módon gondolhatunk:
milyen fertőző és mennyire halálos.
Ez a szezonális emberi influenza
míg ez a madárinfluenza.
És ez az 1918-as kombináció.
Fertőző volt, mert levegőben terjedt,
így megmaradt a levegőben, megfertőzve mindenkit, aki belélegezte.
És 1918-ban háromból egy ember beteg lett.
A világ lakosságának csaknem öt százalékát ölte meg.
A végső összetevő az emberi technológia volt.
Ez az influenza az első világháború közepén alakult ki.
Háborúzni küldtük az embereket Európába,
majd visszahoztuk őket. Így a vírus felhasználta
az utazási mintákat, és gyorsan és hatékonyan terjedt
a világ körül.
Az emberi technológia volt a felelős
a betegségek elterjerjedéséért a világon.
A Fekete Halál hajókon érkezett Európába a 14. században.
Két különálló betegség volt:
A bubópestis a fertőzöttek mintegy 60%-át megölte.
A tüdőgyulladásos majdnem mindenkit megölt, aki megkapta.
Aztán jött a himlő.
A Fekete Halálnál kevésbé volt halálos,
a fertőzöttek 30%-a halt meg, de fertőzőbb volt.
Elterjedt az egész világon.
A 20. században 400 millió embert ölt meg.
Ezek a betegségek is világjárványokká váltak.
De végül olyan technológiát fejlesztettünk ki, ami megvéd minket.
A fertőzöttek karanténbe helyezésére megfigyelés céljából
először a Fekete Halálnál került sor.
Aztán feltaláltuk a mikroszkópot, és először
láttuk az ellenséget.
Majd antibiotikumot fejlesztettünk ki.
Ettől kevésbé voltak halálosak ezek a betegségek.
A himlő az első vakcina kifejlődéséhez vezetett,
amely megvéd minket egyes vírusok ellen.
A vakcinával befecskendeznek vírusból származó fehérjéket
és saját antitesteket hozunk létre. Ezek kis molekulák,
amelyek hozzátapadnak a fehérjékhez és semlegesítik a vírust,
és így az távozni tud a testünkből.
Így amikor igazi vírus fertőz meg, gyors immunválasz alakul ki,
kiküldjük az antitesteket és megszabadulunk tőle.
Ha elég ember kap oltást, szinte lehetetlen
a betegség terjedése.
A himlő 1980-ban tűnt el.
Ezek a betegségek nem járnak annyi halálos áldozattal, mint régen.
Az antiretrovirális gyógyszerektől a HIV kevésbé halálos és fertőző.
Végül, az interneten hamarabb észleljük és megfékezzük a betegségeket.
A tanulmányok szerint ma kevesebb ember lesz fertőző beteg.
Ugyanakkor a járványok száma egyre nő
ami nagyrészt a feltörekvő zoonótikus vírusok miatt van.
A becslések szerint 1,6 millió ismeretlen vírus van a vadvilágban,
most 3000-ről tudunk.
Szóval kevesebb, mint 0,1%.
A következő járvány lehet olyan vírus, amire nem vagyunk felkészülve.
Vannak halálosak, de várhatóan vannak olyanok,
amelyek halálosabbak, jobban átadhatók,
amire nincs gyógyszer vagy vakcina. Ezek veszélyesek.
Ez az X-betegség.
Tudjuk, hogy felkészületlenek vagyunk,
mert már láttuk őket.
Ez egy nedves piac a kínai Lianghuában.
A nyugati piacokkal ellentétben, ahová halott állatok érkeznek,
itt nagyon friss húsokat árulnak.
Helyben ölnek.
Ettől lett X betegség gyár.
Sok állat egymásra halmozva,
vér és hús keveredik, mielőtt emberek adják át egymásnak.
A vírusaik keverednek, mutálódnak, növelik az esélyét,
hogy emberbe jutnak.
Ez történhetett egy dél-kínai piacon 2002-ben.
Akkoriban a kínai nedves piacok vadállatokat, kígyókat,
cibeteket, denevéreket
árultak nagy kereslettel.
November 16-án egy férfi Foshanban beteg lett egy csirkés, macskás és
kígyós étel elkészítése után.
Tüdőgyulladás-gyanús volt.
Láz, köhögés és nehézlégzés.
Mikor a tüdőgyulladás kezelése nem működött,
a kínai tisztviselők egyszerűen "atípusos tüdőgyulladásnak" mondták.
De elkezdett terjedni.
Emberek haldokoltak.
Sorozatos légzőszervi fertőzésekről számoltak be
a kínai kórházakban.
De hozzászoktunk.
Sok vírusfaj okozott influenzát Ázsiában.
Mindig megjegyeztük őket, és aggódtunk,
de nem voltak túl ijesztőek.
A CDC és az WHO kezdett felfigyelni
a betegségekre
és felkeresték a kínai kormányt, hogy mondják el, mi történik.
A világ úgy tudta meg, hogy valaki
az egyik városból úgy döntött, Hongkongba megy.
Hongkong ehhez különösen rossz helynek bizonyult.
Hétmillió ember élt Hongkongban 2003-ban.
Évente több mint 16 millió turista kereste fel
és minden nap 500 nemzetközi járat érkezett és indult.
Február 21-én megérkezett egy ember.
Már beteg volt.
A Metropole szállodába ment, és felment a szobájába
a 9. emeleten.
Ott hányt vagy köhögött, összeköpdöste a liftet
és a folyosót.
Így fertőzött meg 16 embert, akik elterjesztették a vírust
a világban.
A férfi másnap repülőre ült,
Vietnámba ment és felkereste a kórházat,
ahol megfertőzte a személyzetet.
Az egyik orvos átvitte Bangkokba a betegséget.
Az Egészségügyi Világszervezet nemzetközi vészhelyzetet
hirdetett és elnevezte a betegséget.
Súlyos akut légzőszervi szindróma.
Vagy röviden SARS.
Pár nappal később a tudósok rájöttek az okra:
egy vírus, amit még nem láttak.
A Metropole-ban egy nő abban a szobában
Torontóba repült és meghalt.
A fia elment kórházba.
Emlékszem, ott ültem a gyerekekkel,
és néztem a híradót, hirtelen megjelent
a Mount Sinai Kórház a képernyőn.
Ekkor vált világossá, hogy ebből baj lesz.
Egy héttel később, mikor rájöttünk,
hogy a kórházi személyzet nagy része
is SARS-beteg lett.
Ki lesz ügyeletes kedden? Valaki mást kell hívni.
Mi volt a munkájuk? Ki fog beállni?
Ha elveszítünk egy vezető rezidenst,
az egész osztályon káosz lesz.
Az éjszaka közepén arra ébredtem, hogy nem érzem jól magam,
lázam volt és...
tudtam, hogy valószínűleg elkaptam.
Március végére 47 kórházi dolgozó volt beteg Torontóban, százak pedig
karanténban,
beleértve Allisont.
Ez volt az egyik legijesztőbb a SARS-ban.
A korai tünetek nem voltak azonosíthatók,
így a fejlett kórházakban is kitört.
Hongkongban rémálom volt.
A SARS gyorsabb volt, mint valaha.
Egy SARS-os férfi ebben a lakóházban volt.
Hasmenése volt, és amikor a WC-t használta, a SARS-vírus
bekerült a csövekbe, ahol egy ventilátor visszafújta a vírust
az épület szellőzésébe és a fenti lakásokba.
A szél a közeli épületekbe fújhatta a vírust,
nehéz lett a leküzdése.
Kész rémálom volt.
Nincs fizikai kapcsolat az ismerten fertőzött emberrel.
Sokkal nehezebb követni, mert nem feltétlenül
ismerni a fertőzés eredetét.
Összesen 329 ember fertőződött meg ebben a lakóházban
és több százan kerültek karanténba.
Mostanra pánikba esett a világ.
A félelemtől, hogy a kutyák és macskák SARS-ot hordoznak, pár pekingi lakos
elhagyta imádott állatait.
A taxisok lázmérő pontokat állítottak fel a sofőrök részére,
ami a SARS egyik tünete volt.
Részben azon múlik, mennyire hisszük el,
amit a hatóság mond.
Teljesen kizárt, hogy ez valami olyan volt,
amit egyfajta terrorista ügynök mért az emberekre?
Szerintem 2003 márciusában semmit nem zárunk ki.
Hongkongban 1755 ember betegedett meg és 300 halt meg.
Torontóban 251 betegedett meg és 41 halt meg.
És legalább 26 más ország érintett.
A SARS összesen 774 embert ölt meg, a fertőzöttek 10%-át.
Majd a SARS valami teljesen meglepőt csinált...
A vicc az, hogy a SARS egy idő után eltűnik.
Nem volt olyan szívós vírus.
A megjelenésekor nem tudtuk, de így alakult.
De szerintem ez nem sikertörténet.
Nagy része szerencse.
Mert sok hiba történt.
A kínai egészségügyi dolgozók csak 18 ember halála és
több száz megbetegedése után ismerték el a járványt.
Mindent megpróbálunk, hogy gyengeségeinken és
a munkánk hibás részein javítsunk.
A SARS-járvány után az Egészségügyi Világszervezet
196 országot hozott össze, melyek elköteleződtek
"a közegészségügyi események észlelése, értékelése, közlése" mellett,
a járványokat is beleértve.
Csak egyharmaduk tartotta ezt be 2014-ben.
A járvány nagy problémája, hogy nem tudjuk, mikor jön.
Így könnyű elhalasztani egy másik napra.
Tényleg rendkívüli politikai akarattal jár azt mondani:
"Igen, a dolgok most nem olyan rosszak,
de mindenképp támogatjuk a közegészségügyet,
mert tudjuk, hogy egy nap rossz lesz."
A SARS megmutatta, milyen messzire jut a vírus a modern világban.
A SARS hetek alatt bejárta a világot.
Lehetséges, hogy a következő napok alatt teszi.
Ez gyorsabb, mint amivel lépést tudunk tartani.
Ha a következő járványt meg akarjuk állítani,
a forrásánál tudjuk leginkább elcsípni
A SARS egy vadállatban élt csendesen.
A szakértők úgy vélik, dél-kínai denevérek voltak.
A tudósok a járvány óta járnak a barlangokba,
és a denevéreket SARS-hoz hasonló vírusokra tesztelik.
Sok mindent találnak, így korai
figyelmeztető rendszert hozhatnak létre.
És amikor megtaláljuk őket, riasztást adunk, a kínai kormány jön
és próbálja a vírusoknak való kitettséget csökkenteni.
Nem csak Kínában találhatók meg ezek a vírusok.
A térképen látható, hol várható egy új vírus.
A betegség felbukkanása egy trópusi erdőhöz vezető
út vége, ahová új bányászengedélyt adtak.
Emberek költöztek be.
Nincs étel, így vadásznak.
Vagy egy dél-kelet-ázsiai farm, ami bővül és erősödik,
ahol a közeli denevérek átadják a vírust a farmon lévő disznóknak.
Forradalmi módon védjük magunkat a jövőbeli járványok ellen,
de nem fogunk elkapni minden új betegséget.
Ezért javítanunk kell az oltóanyagainkon.
Ha egy eddig nem látott betegség alakul ki,
általában 4-5 év kifejleszteni ellene
a vakcinát.
Az új technológiák lerövidíthetik ezt az időt.
Ezért jött létre a CEPI szervezet.
Az X-betegségre fejlesztenek ki oltóanyagot.
A hagyományos vakcinákkal a vírus fehérjéit adják be,
és a fehérjék előállítása hosszú és drága folyamat.
De az új vakcinában nincs fehérje.
Olyan genetikai anyagot fecskendeznek be, amitől a test állítja elő a fehérjéket.
A test lesz a gyártó, létrehozza a fehérjemolekulákat,
majd az antitesteket.
A tudósok testre szabhatják a genetikai anyagot,
hogy bármely vírus fehérjemolekulái létrejöhessenek.
Ha rájönnek, hogy kell beadni a testbe, az új vakcina
kifejlesztésének ideje évekről akár 16 hétre is csökkenhet.
A tudósok próbálnak univerzális influenzaoltást kifejleszteni,
ami egy életre immunissá tenne minden lehetséges fajjal szemben.
Egyetlen univerzális influenzaoltás
sincs közelében a lakosság körében való alkalmazásnak,
de az amerikai szövetségi kormány és az európai kormányok
nem úgy támogatják a kutatást,
mint néhány évtizeddel korábban, mert megértik,
hogy az influenza valóban egy örök és komoly fenyegetés.
Az emberi technológia a következő járványt elkerülhetetlenné tette.
Az erdőirtástól egyre több vadállat
érintkezik emberrel.
A gyárgazdálkodás közelebb hozza az állatokat, így vírusaik
egyesülhetnek és megfertőzhetnek.
Több eszközt adunk a terjedésükre.
Az emberi technológia már megállított világjárványokat,
és ez az egyetlen esélyünk a következő ellen.
Ezt a versenyt játsszuk, mióta világ a világ.
Ha egy járvány kialakul, visszanézünk és azt kívánjuk, bár többet
fektettünk volna bele.
Elég messze vagyunk attól, amit tennünk kell.
A feliratot fordította: Keil Dóra