JERUZSÁLEM 1961. ÁPRILIS 11.
ADOLF EICHMANN TÁRGYALÁSA
Mikor Eichmannt bűnösnek találták a holokausztban betöltött szerepéért,
a bíróság azért döntött így, mert Eichmann
tulajdonképpen
egy kalóz volt.
Az ügyvéd a kalózkodást és a rabszolga-kereskedelmet emelte ki.
A legfőbb államügyész Eichmann esetében úgy véli,
ezeknek irányadó elveknek kell lenniük.
Ezen elvet, miszerint az emberiség ellenségeit
bármely ország elfoghatja állampolgárságtól függetlenül,
a nemzetközi kalóztörvény hozta létre.
Ezt igazolja, hogy Eichmannt Argentínában fogták el
és Izraelben ítélték el az Európában elkövetett bűneiért.
Az emberiség ellenségével szemben úgy kell eljárni,
hogy ne tudjon többet ártani.
1962. május 31-én
felakasztották.
A kalózokra ma nem az emberiség ellenségeiként gondolunk.
Abszurd gonoszok, mint Pán Péter Hook kapitánya.
Vagy mint Jack Sparrow a "Karib-tenger kalózai"-ban.
Vagy a Captain Morgan által forgalmazott rumok imádói.
- Kapitány? - Kapitány!
A kalózok miért az emberiség ősellenségei?
És miért nem emlékezünk így rájuk?
Intézzük el a kalózokat...
A NETFLIX SAJÁT GYÁRTÁSÚ DOKUMENTUMFILM-SOROZATA
...akik világunkat törvénytelenné tették.
A kalózok kizsákmányolták Amerikát.
A démoni rum, az egykor a karibi-térséget terrorban tartó kalózok alapétele.
Egyes halászok kalózokká váltak,
néha gyilkosságra vetemedtek.
Komoly forgalmat bonyolítanak;
idén közel 50 millió fontot kerestek.
A világnak össze kell fognia a kalózok jelentette
veszély ellen.
A kalózfilmek emberek millióit szórakoztatják.
Senki sem tudja, mikor csapnak le a kalózok.
KALÓZOK
KALÓZ NAPOK, MYSTIC SEAPORT MÚZEUM
A kalóz olyasvalaki, aki a tengeren vitorlázik rejtett kincseket keresve.
Némelyiküknek szemtapasza is van.
Van, akinek falábai. Néhánynak kardja van.
Vannak jók és rosszak.
A rossz kalóz el akarja venni a dolgaidat.
Egy jó kalóz próbálja megvédeni azokat.
És imádják a prédát, ami valójában kincs.
A férfiaknak néha segíteni kell, így jönnek a női kalózok,
hogy segítsenek.
- Áh! - Áh!
Úgy vélem, vonzódunk azokhoz, akik a törvényen kívül tevékenykednek.
És ez magyarázatot ad
a kalózélet állandó romantizálására.
Sajnálatos, hogy kiderült, hogy nem igaz.
Erzsébet királynő lovaggá üti Sir Francis Drake-et 1581-ben,
mert körbehajózta a földet és kinccsel tért haza,
amit kalózkodással szerzett.
Itt megint ő Sir Walter Raleigh-vel, egy lovaggá ütött kalózzal.
Ő alapította a szűz királynőről elnevezett Virginia gyarmatot.
A gyarmat célja? Kalóz alaptábor.
Elizabeth királynőt "kalózkirálynőnek" is hívták,
tisztelte a kalózokat.
A "tengeri kutyáinak" hívta őket a birodalma bővítéséért
és az ellenséges hajók...
kifosztásáért.
Akkoriban az európai hatalmak állandó viszályban voltak.
Birodalmuk változott és bővült.
És mind kalózokat használtak ellenségeik kifosztásához.
Európában, amikor a tengeren voltak támadások,
kalózkodási engedéllyel és szankciókkal
tették ezt törvényessé.
A kalózok áhítoztak az engedélyért.
Birtokában az állam áldásával lehetett hajókat rabolni.
És sosem volt még ennyi hajó a tengereken.
Ez volt a szinte teljesen hajózáson alapuló,
globalizált gazdaságunk kezdete,
ami viszályokhoz vezetett.
Az európai birodalmak nagyobb szeletet akartak a globális kereskedelemből.
Árukat követeltek,
például indonéz fűszereket,
indiai gyapotot,
karib-tengeri cukrot,
és afrikai rabszolgákat.
Az akkori hajók maradványaival van teleszórva a tengerfenék.
És 1996-ban különösen izgalmas hajót találtak
Észak-Karolina partjainál,
a riporterek pedig évekig követték a kiemelést.
Feketeszakáll zászlóshajóját, az Anna királynő bosszúját
ma húzták fel a tenger fenekéről.
A hajó az észak-karolinai partoknál süllyedt el.
Beaufort Feketeszakállról vált ismertté,
akinek törött kalózhajója arra fekszik.
A híradó nem említette, hogy eredetileg egy "La Concorde"
nevű rabszolgahajó volt.
Mikor Feketeszakáll 1717-ben elfoglalta,
a fedélzeten 455 afrikai rabszolga volt.
Majdnem mindet rabszolgaként adtak el, míg Feketeszakáll kalózkodott.
Nagyon kevesen beszélnek róla rabszolgaszállító hajóként.
A rabszolga-kereskedelem megértése nélkül nem érthetjük a kor kereskedelmét,
mert az Atlanti-óceánon
szállított majdnem összes áru mögött rabszolgamunka állt.
Ezzel újragondolható az Atlanti-óceánt átszelő
rabszolga-kereskedelem.
Sok esetben
bármely hajó rabszolgahajónak tekinthető.
A kalózok szó szerint rabszolgákkal kereskedtek.
Amikor egy kalóz elfoglalt egy rabszolgákkal teli hajót,
fogta őket és sok esetben
olyan szigetre mentek, ahol voltak kapcsolatai
és eladhatta őket helyi kereskedőknek.
Onnan pedig helyi piacokra és helyi ültetvényekre kerültek,
így jó pár kalóz rabszolga-kereskedőnek minősült,
bár nem ez jut először eszünkbe róluk.
Emlékeznek Sir Francis Drake-re?
Mielőtt kalóz és lovag lett,
ő volt Anglia egyik első rabszolga-kereskedője.
A kalózok végső soron a lehető legtöbb profitot akarták.
És azért is tették,
hogy ezzel a profittal szerezzenek státuszt.
Mint a mai popkultúra egyik leghíresebb kalóza.
Sokan ismerik a Captain Morgan
népszerű italát,
de Morgan kapitány nem csak kalóz volt,
hanem rabszolga-kereskedő és ültetvényes.
Morgan Angliában felbérelt kalózként szerezte vagyonát.
És megőrizte vagyonát
a jamaikai ültetvények létrehozásával.
Több száz afrikai rabszolga volt a tulajdonában.
Mint az amerikai elnöknek, Thomas Jeffersonnak.
A jamaikai társadalomban jelentős és fontos személy volt,
és ennek következtében alkormányzó lett,
és nagyon sok arisztokratával voltak ügyletei.
II. Károly 1674-ben lovaggá ütötte.
Nagyon jó példa arra,
hogy a kalózokra úgy gondolnak, akik nem voltak
kirekesztettek, szélhámosak és eltökéltek,
hogy a társadalom szélén maradjanak.
Valójában a társadalom részévé akartak válni
és elit háztartásokat akartak létesíteni.
A skóciai születésű William Kidd egy másik kalóz volt,
akit Anglia 1696-ban bérelt fel.
Hivatalos papírokat kapott, engedélyt kapott Angliától,
hogy a nevében eljárjon.
Kidd kapitányt kalózvadászattal bízták meg.
A Jóreménység fokán át utazott New Yorkból
Madagaszkárra, a Vörös-tengerre és az Indiai-óceánra,
ahol kalózok a Brit Kelet-indiai Társaság hajóit fosztogatták.
De Kidd úgy döntött, kalózként több pénzt
kereshet,
és a nyereséges rajtaütést célozta meg.
A hajót eredetileg a Mogul Birodalomban regisztrálták,
vagyis a mai Indiában,
mely az angolok kereskedelmi partnere és hatalmas szövetségese volt.
Kidd kapitány kifosztotta a hajót a selyemért, gyapotért, cukorért, ópiumért
és vasért, melynek mai értéke 10 millió amerikai dollár.
Nem rossz egyetlen rajtaütésért.
A Mogul Birodalom az angolokat sújtotta a dühével.
Elegük volt a térségben lévő angol kalózokból,
változást akartak látni, hogy konkrét lépéseket tegyenek
Kidd kapitánnyal szemben.
Az angolok elkapták a gyarmati Massachusettsben.
És Londonban állították bíróság elé kalózkodásért.
"...A Kereskedelmi Világban terjedő baj, zűr és viszálykodás..."
Anglia ki akarta emelni, hogy a bűnei olyan súlyosak,
hogy bármelyik állam ezt tette volna. Szörnyű tett,
mely bűn az egész emberiséggel szemben.
Bűnösnek találták.
És 1701-ben a bíró kötél általi halálra ítélte.
Pontosan ez történt.
És innentől óriási változások történtek a tengeren,
mert előtte a kalózokat...
nem ítélték el így, szabadon tevékenykedhettek,
mert sok szempontból célt szolgáltak.
Hostis humani generis latinul azt jelenti: az egész emberiség ellenségei.
És a karib-tengeri kalózokra a törvényes világ kormányai
a 18. század elején így hivatkoztak.
Ez a nemzetközi jog nem vitatott területe.
Egyik állam sem tagadja meg a többi állam jogát,
hogy elfogja és elítélje a nyílt vízen talált kalózokat.
William Kidd kapitány nagyon fontos személy
az univerzális törvényalkotás fejlődése szempontjából.
Vagyis bármelyik állam kihallgathat valakit,
"tekintet nélkül a bűncselekmény helyére,
az állítólagos vagy elítélt elkövető nemzetiségére,
vagy az áldozat nemzetiségére."
Évszázadokon át ez csak az emberiség ősellenségeire vonatkozott:
a kalózokra.
A kalóztörvény volt a precedens, miszerint elfogták,
elítélték és kivégezték Adolf Eichmannt.
Bűnt követett el a teljes emberiség, a teljes emberi faj ellen.
Nem csak Kidd kapitánynak volt keserű vége.
A következő évtizedekben számos kalóz hasonló sorsra jutott.
Mert 1713-ban az európai hatalmak rövid békét kötöttek
és a kormányok nem béreltek fel kalózokat.
Hirtelen sok tengerész
legális eszköz nélkül maradt az Atlanti-óceánon,
és sokan illegálisan folytatták a fosztogatást.
Számos kereskedő tengerész is a kalózélet mellett döntött
egyszerű okokból.
Először is, a préda.
Egy átlagos tengerész évi 25 fontot keresett.
A kalózok egyetlen sikeres alkalommal ennek negyvenszeresét.
Sőt, némelyikük még többet is.
Aztán ott volt a munkahelyi kultúra kérdése.
A kereskedőhajók igen kellemetlen munkakörnyezetet biztosítottak.
A kapitányok zsarnokoskodtak a legénységük felett,
és amint az várható volt, néha visszaéltek a hatalmukkal.
Míg a kalózok vezetőt választottak és alaptörvényeket írtak,
melyek védték a dolgozókat.
Az egyik hajó azt ígérte, ha "bárki elveszíti végtagját,
kap 800 dollárt" kártérítésként.
Egy évtizedre meglódult az illegális kalózkodás.
Ez volt "A kalózkodás aranykorának" csúcsa.
A kormányok nem örültek neki.
A kalózok komolyan fenyegették az európai államok piaci rendjét.
És ha nem tudtak volna kereskedni,
a ma ismert európai államok nem élték volna túl.
Így a kormányok soha nem látott módon csaptak le a kalózokra,
törvényeket és propagandát fordítva ellenük.
Egy brit újság az alábbit írta 1717-ben:
"A király felhívása a kalózok leverésére," mely kimondta,
hogy a hadsereg elfoghatja azt a kalózt
aki "nem adja fel magát."
És ez az egész növelte a kalózok körüli nyilvános cselszövéseket.
Amikor 1724-ben megjelent
a "A General History of the Pyrates" című könyv, bestseller lett.
De míg történelemkönyvként hirdették,
sok kitaláció volt benne.
A könyv Feketeszakáll halálának
estéjét mutatja be és arra keres választ,
"vajon felesége tudta-e, hová ásta el pénzét."
Ő azt felelte: "senki más, csak ő és az ördög tudja, hol van."
A kalózok szinte sosem ásták el a pénzüket.
Miért tennék?
A kikötői városhoz tartozó bárokban és bordélyokban költötték el.
Százhatvan évvel később
egy másik könyv született: a "Kincses sziget."
És az író, Robert Louis Stevenson tovább cifrázta.
Kalózénekekkel: "Yo-ho-ho, meg egy üveg rum!"
pallójárással
és kincses térképpel.
A Kincses sziget generációkat fogott meg
így a Disney filmet csinált belőle 1950-ben,
mérföldkőként hirdetve.
A Walt Disney új mérföldkövet állít
az első élő akciófilmjével: a Kincses szigettel.
Robert Newton úgy döntött,
az ábécé egyik betűjét felnagyítja...
Arrgh.
További filmek jöttek.
Jórészt a "Kincses sziget" különc stílusát követve.
Évekig vártam erre.
Hook!
A kalózkodás Disneyfikációja történik,
ahol Hook Kapitányként
és Pán Péterként jelennek meg, ahol undok fickók, de nem ölnek,
bántalmaznak, zaklatnak vagy kínoznak másokat.
És ezek eredeti forrásanyaga
csak "A kalózkodás aranykorában" szerepelt.
És a kalózokról kialakult képünk itt ragadt meg az időben,
pedig a kalózok azóta léteznek,
mióta hajók vannak a vízen,
mint az ókori földközi-tengeri kalózok,
a viking kalózok,
a berber kalózok,
és a világ egyik legerősebb kalóza,
Cseng I Szao.
Szigorúan betartatta saját kalóztörvényeit:
egy női fogoly megerőszakolásáért halál járt.
A 19. század fordulóján 15 évig
kalózok uralták a dél-kínai partot.
És Cseng I Szao vezette a legnagyobb kalóz flottát.
Több, mint 1200 hajót és 70 000 embert.
Ő uralta Kína sókereskedelmének nagyját
és elpusztította a kormány hajóit, melyek meg akarták állítani,
megbénítva a kínai hajórajt és az ország kereskedési képességét.
Nincs egyértelmű vonal, mely megkülönbözteti,
mikor piti rabló kalózokkal van dolgod,
tolvajok kis csoportjával a nyílt vízen
és mikor birodalmakat, nagy hadseregeket irányító kalózokkal.
Nehéz megmondani, hol végződik a kalóz
és hol kezdődik a szervezett politikai közösség.
Amikor Cseng I Szao feladta magát,
a kínai kormány lényegében nemzetként kezelte.
Megegyeztek, ami lehetővé tette a kalózainak,
hogy katonák legyenek, vagy szárazföldre telepítsék őket.
És Cseng I Szao nem kapott büntetést.
Ez a bánásmód ma abszurd volna.
Azóta megváltozott a világ.
A határok főként fixek és a nemzetközi rendet
törvények, szerződések és kereskedelem fogja össze.
A szállítás még mindig a globalizált gazdaságunk gerince.
A nemzetközi áruszállítás 90%-a
hajóval történik.
Az áruk összértéke több mint 2000-szer nagyobb,
mint Cseng I Szao idejében.
És már nem favitorlások törzsében szállítanak,
hatalmas teherhajókra pakolt konténerekben,
melyeket sokkal nehezebb kifosztani.
És a legkeresettebb zsákmány
nem arany, ezüst vagy fűszer,
hanem olaj...
ha az ár elég magas.
A kalózok 2013-ban 13 olajhajót raboltak el Nyugat-Afrikában.
De mikor az olajárak a következő évben lezuhantak,
más stratégiát választottak.
A hajószállítmány helyett a legénységet célozták meg.
A váltságdíjért végzett emberrablásokat komolyan vesszük
az emberi hatás miatt.
Hasonlóan a régi kalózokhoz, nekik is vannak áldozataik.
Csak ma ezekről első kézből hallunk.
A szívünk mélyéről kérjük, nyissák meg szívüket és segítsenek,
segíteniük kell.
Azt hitték, gazdag családból származom,
és ütöttek, rúgtak...
FOGSÁG IDEJE: 3 ÉV 7 HÓNAP
...hátrakötötték a kezem.
Amit megéltünk...
FOGSÁG IDEJE: 2 HÓNAP
...senki nem tudja elképzelni.
Így néz ki ma a világon a kalózkodás.
Olyan helyeken üti fel fejét,
ahol szétesik a nemzeti vagy nemzetközi rend.
Mint Szomáliában, ahol anarchia volt,
mikor 2007 és 2012 között megugrott a kalózkodás.
Vagy Venezuelában, ahol megemelkedett a kalózkodás,
mióta 2014-ben összeomlott a gazdaság.
Egy állam kevésbé tudja tengeri területeit ellenőrizni,
amikor a határain belül uralkodó válságra összpontosít.
A kalózok nem a semmiből bukkannak fel.
Vannak bizonyos rendszerek, amelyek olykor megkönnyítik
vagy néha szükségessé teszik a meglévő rendszeren kívül
dolgozó egyének létét
az illegális tevékenység burjánzásához.
Mint az évszázadokkal korábbi kalózok,
ma is egyszerű okokból lesz valaki kalóz.
A leendő kalózok életképes gazdasági alternatíváinak hiánya miatt.
És a megtámadható hajókhoz való hozzáférés miatt.
De a mai kalózokat Hollywood nem romantikus hősökként ábrázolja.
Ezek kétségbeesett bűnözők.
Mint ebben az Oscar-jelölt filmben,
amely a szomáliai kalózok történetére alapul,
akik foglyul ejtettek egy amerikai hajóskapitányt 2009-ben.
A kalózok ma már nem osonnak ki-be az előkelőségek soraiba.
Miért vagyunk mi itt és a kalózok ott?
A történelem rossz oldalán állnak.
A politikailag civilizált államok,
győzedelmeskednek ma.
Mert ezek az államok valami barbár dologban voltak sikeresek:
a rabszolga-kereskedelemben.
Az 1700-as években a kalózok nem tudtak versenyezni,
mivel a rabszolga-kereskedelem ipari léptékű lett,
milliónyi afrikait vittek az amerikai földrész európai gyarmataiba,
ahol munkájuk óriási vagyont teremtett.
Megerősítve az európai hatalmak és az Egyesült Államok
globális dominanciáját.
Az USA az 1800-as évek elején betiltotta a rabszolgatartást
kiadva egy törvényt: "bármely polgár, mely ebben részt vesz,
kalóznak" minősül és "halált érdemel."
De egyetlen rabszolgatartót végeztek ki nyugaton:
Nathanial Gordont 1862-ben ítélték el kalózkodásért.
A történelem során a kalóz címkét
ellenségeinkhez kötjük, azt sugallva,
hogy az, amit csinálnak, törvénytelen,
míg amit mi csinálunk, teljesen jogszerű.
A kalózok fontos részei voltak a történelemnek.
Csak nem annak részei, amelyikre mi gondoltunk.