‫מוקד חירום 911.‬
‫מוקד 911, מה מצב החירום?‬
‫מוקד 911, מה...‬
‫ב-9 באפריל, 2014, מוקד 911 חדל לפתע לפעול‬
‫עבור מיליוני אנשים בארה"ב.‬
‫הוא הושבת במשך למעלה משש שעות.‬
‫למעלה מ-6,000 שיחות חירום נותרו ללא מענה.‬
‫הממשלה איתרה את הבעיה במחשב‬
‫במתקן ניתוב שיחות באינגלווד, קולורדו.‬
‫זו הייתה טעות קידוד פשוטה.‬
‫האחראים על קידוד המחשב הזה‬
‫בחרו לעשות זאת עם הגבלה‬ ‫על מספר השיחות הנכנסות,‬
‫מספר שהמקודדים חשבו שהמחשב‬ ‫לא יגיע אליו לעולם.‬
‫אבל באותו לילה ב-2014, הוא הגיע אליו.‬
‫המחשב פעל בהתאם להוראות באופן מושלם.‬
‫הוא הגיע לגבול והפסיק לנתב שיחות.‬
‫הבעיה לא הייתה המחשב,‬
‫וזו לא הייתה תקלה בקוד.‬
‫זה היה הקידוד עצמו,‬
‫תהליך קבלת ההחלטות שבעזרתו אנשים מתקשרים‬
‫עם המחשב.‬
‫כוח שכזה מגיע עם אחריות מוסרית גדולה.‬
‫אין דבר שדומה לזה.‬
‫אין לזה תחליף.‬
‫באותו האופן‬
‫שבנאים של עיר‬
‫מחליטים איך החיים שלך מתנהלים בעיר,‬
‫הקוד שולט באופן בו אנו חיים אונליין,‬ ‫וזו דרך החיים שלנו למעשה.‬
‫לא רק כשאנחנו מתחברים לאינטרנט,‬ ‫אלא כשאנחנו יוצרים קשר עם שירותי חירום...‬
‫או הולכים לרופא...‬
‫או נכנסים למכונית.‬
‫כולנו קרובים מאוד לקוד מדי יום ויום.‬
‫ועדיין, רק שליש מאחוז אחד מאיתנו‬ ‫יודעים איך לכתוב אותו.‬
‫מבחינת הרוב המוחלט, מדובר בתעלומה.‬
‫אבל זה לא הכרחי.‬
‫אז איך קידוד עובד באמת?‬
‫ואיזה עולם חדש אנחנו בונים בעזרתו?‬
‫- סדרה תיעודית מקורית של NETFLIX -‬
‫המחשב.‬
‫אוסף מתוחכם של חומרה אלקטרונית‬
‫שנוצר בידי האדם.‬
‫זה לא שאין לנו מכונות ראויות לפתרון בעיות,‬
‫אלא חסרים תיאורים ראויים‬ ‫לאופן פתרון הבעיות.‬
‫כשמישהו אומר "קידוד" זה נשמע ממש קשה.‬
‫חשוב מאוד לזכור שכל מה שמשתמשים בו במחשב‬
‫נוצר בידי אדם כלשהו.‬
‫- קידוד -‬
‫נגיד שחייזר הגיע ואתם אומרים,‬ ‫"מה החשיבות של הקוד?‬
‫מה זה?"‬
‫הייתי אומר,‬
‫"אנחנו חיים בכדור ארץ פיזי, ולפני 50 שנה,‬
‫קבוצת אנשים קטנה‬ ‫התחילה לבנות כוכב לכת נוסף.‬
‫אבל הוא לא היה פיזי, אלא וירטואלי.‬
‫תסתכלו ברחוב ותביטו באנשים שהולכים ברחוב‬
‫עם הראש כפוף ובוהים בטלפונים.‬
‫הם נמצאים בעולם האחר ההוא."‬
‫זו משמעות הקוד.‬
‫אלו אבני הבניין של העולם האחר הזה.‬
‫נול האריגה הזו הוא אבות אבותיו‬ ‫של כל מחשב וטלפון חכם בעולם.‬
‫הוא הומצא ב-1804,‬
‫וההמצאה הגדולה ביותר הייתה הכרטיסים האלה.‬
‫הנקבים בכל כרטיס‬ ‫אפשרו לסיכות מסוימות בלבד לעבור.‬
‫עם אלפי נקבים במאות כרטיסים,‬
‫האורגים יכלו ליצור דפוסים מורכבים יותר‬ ‫מאי פעם.‬
‫צעיפים מקושטים הפכו לצעקה האחרונה באירופה.‬
‫ועיצובים ארוגים היו כה מורכבים‬ ‫שהם נראו כמו ציורים,‬
‫כמו ציור זה של ממציא הנול.‬
‫לפני המצאת הנול, היה צריך לבחור‬ ‫כל חוט וחוט בעבודת יד‬
‫שנעשתה בידי "נערי משיכה".‬
‫גם החישובים נעשו אז ביד,‬
‫בידי "מחשבים".‬
‫המחשבים הראשונים היו בני אדם.‬
‫והמכונות הכי טובות בהן נעזרנו‬
‫יכלו לעבוד רק על בעיה חשבונית אחת,‬
‫כמו החשבונייה ששימשה לחיבור וחיסור.‬
‫המתמטיקאי הבריטי צ'רלס בבאג' רצה מכונה‬
‫שתוכל לחשב כל בעיה מתמטית שניתן לה לפתור,‬
‫או שנתכנת אותה לפתור.‬
‫הוא הציע מכונה לה הוא קרא "המנוע האנליטי".‬
‫הרעיון של בבאג' יקנה לו מקום בהיסטוריה.‬
‫המחשבים הומצאו לראשונה בידי בבאג',‬
‫ממציא בריטי תמהוני מאוד.‬
‫לבבאג' הייתה השראה לגבי פעילות המכונה.‬
‫הוא שמר עותק של ציור זה בביתו.‬
‫למנוע האנליטי של בבאג',‬ ‫כמו לנול של ז'אקאר,‬
‫היו חלקים פיזיים: חומרה.‬
‫וגם בדומה לנול,‬
‫יכולת לתת לחומרה הוראות‬ ‫בעזרת כרטיסים מנוקבים.‬
‫הנקבים מאפשרים לסיכות להיכנס,‬ ‫והיעדר הנקבים דוחף אחורה סיכות אחרות,‬
‫מה שמצית שרשרת של חישובים מכניים.‬
‫הכרטיסים עם הנקבים השונים,‬
‫זו תוכנה.‬
‫בבאג' מעולם לא סיים את המנוע האנליטי,‬
‫אבל אישה צעירה שעבדה איתו‬ ‫ראתה את הפוטנציאל הופך העולמות,‬
‫הרבה מעבר לחשבון.‬
‫אדה ביירון, רוזנת לאבלייס, כתבה,‬
‫"גבולות החשבונאות נחצו ברגע שהרעיון‬
‫של הכרטיסים הופיע..."‬
‫היא ראתה מה שז'אקאר ראה:‬
‫הנקבים יכולים לייצג יותר מסתם מספרים.‬
‫הם יכולים להוות דפוסים,‬
‫מוזיקה...‬
‫או משפטים שלמים.‬
‫ניתן לחשוב על זה בתור צופן מורס.‬
‫כל אות בצופן מורס מבוטאת על-ידי שני אותות:‬
‫...או...‬
‫זה בינארי.‬
‫ועם הצפצופים האלה ניתן לומר הכול.‬
‫כמו קריאת המצוקה הזו‬ ‫שנשלחה בידי הטיטניק ב-1912.‬
‫לאס-או-אס אין כל משמעות.‬
‫זה פשוט צירוף שקל מאוד לשלוח‬ ‫בעזרת צופן מורס.‬
‫ניתן לבטא כל אות בעזרת צירוף‬
‫של אפסים ואחדות.‬
‫נראה מוכר?‬
‫זה קוד בינארי.‬
‫וכך מגשרים על הפער בין המכונות‬ ‫לשפה האנושית.‬
‫כל אחד או אפס הוא ספרה בינארית, או "ביט".‬
‫אלה האטומים של המחשוב המודרני.‬
‫אולי אתם מכירים אותם בשם אחר:‬
‫שמונה ביטים הם בייט.‬
‫אז זוכרים את התמונה במחשב שלכם‬ ‫שגודלה 1.1 מגהבייט?‬
‫אלה שמונה מיליון ושמונה מאות אלף‬ ‫אחדות ואפסים.‬
‫כמו שהנקודות והקווים בצופן מורס‬ ‫הם רק דרך לכתוב... ו...‬
‫קודים בינאריים של אחדות ואפסים‬ ‫הם הדרך בה אנו כותבים‬
‫מה שקורה באמת במחשב מודרני:‬
‫לטעון או לא לטעון.‬
‫זה מעגל חשמלי פשוט.‬
‫דמיינו לכם מיליונים כאלה שעובדים כולם יחד.‬
‫זה מחשב מודרני.‬
‫במעגל חשמלי, זה ביט.‬
‫הנורה כבויה? אפס.‬
‫דלוקה? אחד.‬
‫מחשבים מבינים רק חשמל‬
‫אז כל מה שמקודדים עושים עם מחשבים הוא,‬
‫בסופו של דבר,‬
‫רק סדרה של מטעני הפעלה וכיבוי.‬
‫זה פועל, כי כשהם מחוברים יחד בדרך הנכונה,‬
‫המטענים הללו מייצגים לוגיקה.‬
‫למעשה, לוגיקה היא סדרה צפויה‬ ‫של עובדות או אירועים,‬
‫לדוגמה, סגירת המתג הזה...‬
‫וסגירת המתג הזה לצלצול בפעמון.‬
‫למעשה, אנשי מחשבים‬ ‫קוראים לזה "מעגל AND לוגי".‬
‫או, שער לוגי.‬
‫נראה אם אוכל לעשות את זה‬ ‫בלי לשרוף חור בשולחן.‬
‫בשער AND, שני המעגלים צריכים להיות סגורים‬
‫כדי שהאור יידלק.‬
‫וישנם גם שערי OR,‬
‫שבהם האור נדלק רק אם אחד המעגלים נסגר.‬
‫ניתן לנסח זאת אחרת.‬
‫אם אחד המעגלים האלה נסגר,‬ ‫אז תדליק את האור.‬
‫הצהרה כזו של "אם-אז",‬
‫זה אלגוריתם.‬
‫בתרבות הפופ כיום, ‬ ‫המילה אלגוריתם גורמת בלבול רב.‬
‫ראינו זאת בעבר, כשהאלגוריתמים מתחרפנים.‬
‫אופן פעולת האלגוריתמים‬ ‫הוא בגדר תעלומה לרוב האנשים.‬
‫מה זה אלגוריתם בכלל?‬
‫אבל אלגוריתם הוא למעשה רק סדרה של הנחיות.‬
‫דמיינו שאתם הולכים לחנות.‬
‫אתם יכולים לפנות שמאלה ואז ימינה.‬
‫או לפנות ימינה וזהו, ואז לפנות שמאלה.‬
‫או שתוכלו לפנות ארבע פעמים שמאלה,‬
‫לרוץ מסביב לפארק,‬
‫לחצות כביש מהיר,‬ ‫ואז לפנות שוב ארבע פעמים ימינה.‬
‫כמו שיש הנחיות שונות להגיע לאותו מקום,‬
‫קידוד יכול לכלול אלגוריתמים רבים ושונים‬
‫שיפתרו את אותה בעיה.‬
‫המטרה היא למצוא‬ ‫את הפתרון האלגנטי והיעיל ביותר.‬
‫קוד יפהפה לא חוזר על עצמו.‬
‫הוא אלגנטי מאוד. הוא רב עוצמה.‬
‫מחשבים שמריצים אלגוריתמים‬ ‫רק עושים מה שהורינו להם לעשות,‬
‫רק הרבה יותר מהר,‬
‫מה שהעניק לאנשים הרבה יותר כוח.‬
‫כשמדענים החלו לפתח לראשונה את פצצת ההיתוך,‬
‫הם השתמשו בעיקר במחשבים אנושיים.‬
‫אבל אז הם עברו למחשב הזה:‬
‫מחשב "אניאק" הריץ חישובים תרמו-גרעיניים‬ ‫במשך שישה שבועות.‬
‫התוצאות שלו הביאו ישירות לזה,‬
‫הניסוי המצליח הראשון ב-1952‬
‫של פצצה חזקה פי כמה מאות‬ ‫מפצצות הביקוע הגרעיני‬
‫שהוטלו על הירושימה ונגסאקי‬ ‫במלחמת העולם ה-2.‬
‫יכולת הקידוד שדרגה את יכולתו של האדם‬
‫לעשות מה שהוא בחר לעשות.‬
‫אבל בשנות ה-40 עדיין היה מדובר‬ ‫בהרבה עבודה.‬
‫לא ניתן לכתוב תוכנות באפסים ואחדות‬ ‫בקנה מידה גדול.‬
‫אנשים רצו יותר מהכוח שהקידוד סיפק להם.‬
‫אבל הם רצו דרך קלה יותר לקודד.‬
‫מאז, סיפורו של הקידוד היה להביאו‬ ‫כמה שיותר קרוב‬
‫לשפה האנושית‬
‫על-ידי המצאת הדבר‬ ‫שבו רוב המקודדים היום משתמשים:‬
‫שפות תכנות.‬
‫בהשוואה לאחדות ואפסים,‬ ‫השפות הללו די מופשטות.‬
‫הפשטה היא מילה שקשה לאנשים איתה.‬
‫שפות מופשטות יותר מבוססות בסופו של דבר‬ ‫על אחדות ואפסים,‬
‫פשוט מצאנו דרכים טובות יותר לארגן אותם.‬
‫ניתן לחשוב על זה במונחים ביולוגיים.‬
‫בני אדם הם מורכבים להדהים,‬
‫אבל 99 אחוז מגופנו עשויים‬ ‫משישה יסודות בלבד.‬
‫ומשם ניתן להגיע למולקולות גדולות.‬
‫בין רמת הארגון הזו‬
‫ובין היצור החי הפשוט ביותר‬
‫קיים פער די גדול.‬
‫ולבני אדם יש מוחות,‬
‫שעושים דברים כה מתקדמים‬
‫שקשה להאמין שהם עשויים מאותו חומר.‬
‫מחשבים למעשה דומים לכך,‬ ‫הם רק הרבה יותר פשוטים.‬
‫אלה החדשות הטובות.‬
‫סיפורו של הקידוד הוא סיפור‬ ‫הזזת התבה הזו למעלה,‬
‫התרחקות מהקוד הבינארי כדי לספק לעצמנו‬ ‫דרכי קידוד קלות, מהירות ועוצמתיות יותר,‬
‫ללא הצורך להתעסק עם השערים הלוגיים‬ ‫והבינאריים שמתחת, או אפילו להבין אותם.‬
‫זה מה שמאפשר למקודדים‬ ‫ליצור את המוצרים שכולנו מכירים.‬
‫הצעד הראשון כדי להגיע לשם היה...‬
‫"שפת אסמבלי", שהיא שפה הרבה יותר קלה‬ ‫לקריאה וכתיבה,‬
‫שבה במקום לומר 0-1-0-0-0-1-1-1,‬
‫קוראים לזה ADD,‬
‫ואז תוכנה בשם אסמבלר‬
‫מתרגמת את האותיות ADD‬
‫לאפסים ולאחדות המתאימים.‬
‫ברמה הזו, הקוד הבינארי מתארגן‬ ‫לאותיות ומספרים,‬
‫כמו שאטומים מתארגנים למולקולות.‬
‫אבל קידוד בשפת אסמבלי‬ ‫עדיין לא היה קל במיוחד,‬
‫כי כל המחשבים האלה השתמשו‬ ‫בשפות אסמבלי שונות.‬
‫אם כתבתם תוכנה למחשב אחד,‬ ‫היא לא תעבוד על מחשב אחר.‬
‫מהר מאוד אנשים התחילו לחשוב‬
‫שהדבר שבאמת רוצים לספק למחשב‬
‫הוא דברים במונחים שבהם משתמשים ביום יום.‬
‫יש שפות תכנות‬
‫שבנינו בעזרת שפת אסמבלי‬
‫ומהשפות האלה בנינו עוד שפות תכנות.‬
‫בטח שמעתם את שמותיהם.‬
‫ליספ.‬ ‫-בייסיק.‬
‫ג'אווה.‬ ‫-C++.‬
‫פייתון 3.‬ ‫-HTML 5.‬
‫פרל, PHP, קצת C...‬
‫כמו ששפות מדוברות מהוות דרכים שונות‬
‫לבטא את אותו רעיון לאנשים אחרים,‬
‫שפות תכנות הן רק דרכים שונות לבטא‬
‫את אותו רעיון למחשבים.‬
‫יש לנו יותר משפה עילית אחת‬
‫כי קודם כול, שפות שונות‬
‫מיועדות לצרכים שונים.‬
‫הביטו בשתיים הללו.‬
‫השפה הזו, קובול, נוצרה בסוף שנות ה-50‬
‫כדי להקל על עסקים להשתמש בקוד.‬
‫היא דומה מאוד לאנגלית, אם כל שיחה‬
‫הייתה מסתיימת ב"STOP RUN".‬
‫השפה הזו, CPL, פותחה בשנות ה-60‬ ‫וכללה חישובים מדעיים יותר.‬
‫זה דומה לאבולוציה ביולוגית.‬
‫כשאורגניזמים נעשים מורכבים יותר,‬ ‫הם מפתחים תכונות‬
‫שמקלות עליהם להסתגל לסביבתם הספציפית.‬
‫ולמען האמת, זה גם עניין של טעם.‬
‫אנשים אוהבים כלים שונים לביטוי עצמי.‬
‫למשל, השפה C++...‬
‫אילון מוסק לא מת עליה.‬
‫גם אתם יכולים להמציא שפה.‬
‫זו שפה עילית שבנויה כולה מהמילה "מו".‬
‫ברצינות. היא נקראת COW.‬
‫השפה הזו בנויה מציטוטים של שוורצנגר‬ ‫מתוך סרטים.‬
‫בכל פעם שאני חושב, "טוב, בטח גמרנו עם זה",‬
‫מישהו ממציא שפה חדשה שמוצאת לה מעריצים.‬
‫אני לא רואה סוף באופק‬ ‫להמצאתן של שפות חדשות.‬
‫וכל השפות האלה עדיין מבוססות על לוגיקה.‬
‫למשל, מקודד בנטפליקס יוכל לומר:‬
‫"אם צפו במשך למעלה משעתיים,‬
‫אז הצג את זה."‬
‫אבל כדי שקוד ישפיע על חייהם של רוב האנשים,‬
‫רוב האנשים היו צריכים להשתמש במחשבים.‬
‫לכן, מחשבים היו צריכים להיות קלים יותר,‬
‫ידידותיים יותר,‬
‫וזה דרש עוד קפיצה גדולה.‬
‫קפיצה שהחלה כאן,‬
‫בהדגמה שנתן דאג אנגלברט ב-1968.‬
‫בעוד רגע נראה את המסך עליו הוא עובד‬
‫ואת האופן בו הנקודה נעה‬
‫יחד עם תנועות העכבר.‬
‫אנשים כיום לא מתכנתים בעזרת כתיבת הצהרות‬
‫על חתיכת נייר ואז מסירתן למישהו‬
‫שיקליד אותן.‬
‫אתה יושב ליד מסך, יש לך ממשק משתמש גרפי.‬
‫כיום, קוראים להם GUI.‬
‫עם GUI, ניתן לקודד מבלי להקליד בכלל.‬
‫או שניתן להשתמש יותר בקלות בקוד.‬
‫אתה בד"כ פועל בסביבת תכנות‬
‫מהסוג שאלן וחבריו‬
‫יצרו באופן נפלא כל כך‬
‫במרכז המחקר של זירוקס בפאלו אלטו (PARC)‬ ‫בתחילת שנות ה-70.‬
‫"אלן."‬
‫האלן הזה.‬
‫מבחינתי, הוא אבי המחשוב האישי‬
‫כי הוא היה הראשון שהצליח לבטא‬ ‫את החזון הזה.‬
‫ועליי להודות שבאותו זמן‬ ‫חשבתי שזה מדע בדיוני.‬
‫כשדברים גדולים נעשים,‬
‫בדרך כלל מדובר בקהילה שלמה.‬
‫ו-PARC היו מעולים בזה.‬
‫זה היה ממש קסם.‬
‫ממשק המשתמש הגרפי אפשר לעוד מיליוני אנשים‬
‫להשתמש במחשבים בדרך שטבעית להם.‬
‫כשזירוקס פרסמו לראשונה את ה-GUI ב-1979,‬
‫הם הראו איך קוד יכול לשנות‬ ‫את חיי היום יום.‬
‫אתה נכנס למשרד ומכונת זירוקס‬
‫מציגה את הדואר של הבוקר על המסך.‬
‫בקרוב, מערכות זירוקס כאלו‬
‫יעזרו לכם לנהל את המשאב היקר ביותר שלכם:‬
‫מידע.‬
‫היו אנשים כמוני וכמו רבים‬
‫בקהילת החוקרים הזו‬
‫שרצו לשפר את העולם. ‬
‫היה להם רעיון שהיה מקושר בצורה עמוקה‬
‫לרעיון השדרוג האנושי.‬
‫משהו שייצור איתנו אינטראקציה,‬
‫עם הציבור,‬
‫עם האדם הרגיל, ויאפשר לנו‬
‫לעשות יותר מכפי שיכולנו לעשות קודם.‬
‫הם כן אפשרו לנו לעשות יותר.‬
‫ה-GUI היוו קפיצת מדרגה בתחום הזה.‬
‫ואז הגיעה ההמצאה המהפכנית הבאה.‬
‫דרך חדשה להפיץ כל מה‬ ‫שיכולנו ליצור בעזרת קוד.‬
‫בטלוויזיה, אנשים החלו לנבא מה תהיה המשמעות‬ ‫של גישה פתאומית לכל הקוד הזה.‬
‫תארו לכם שאתם יושבים לשתות קפה בבוקר,‬
‫ומדליקים את המחשב ‬ ‫כדי לקרוא את העיתון היומי.‬
‫דמיינו לכם עולם שבו כל מילה שנכתבה אי פעם,‬ ‫כל ציור שצויר‬
‫וכל סרט שצולם יהיו זמינים‬ ‫לצפייה מיידית בביתכם.‬
‫אני חושב שאנחנו על סיפו‬ ‫של דבר מלהיב ומבעית כאחד.‬
‫אבל זה רק כלי, לא?‬
‫לא, זה לא.‬
‫מוצרי התוכנה המשפיעים ביותר כיום‬ ‫עושים שימוש בכל החידושים הללו.‬
‫סטודנט אחד השתמש בשפה עילית,PHP,‬
‫כדי ליצור משהו שניתן לחלוק בו באינטרנט,‬
‫שניתן להשתמש בו במחשבים עם GUI.‬
‫הוא תיאר אותו‬ ‫בראיון הטלוויזיוני הראשון שלו ב-2004.‬
‫זה כמו ספר טלפונים אינטרנטי שמחבר אנשים‬
‫דרך אוניברסיטאות ומכללות‬
‫דרך הרשתות החברתיות שלהם.‬
‫כרגע יש לנו 100,000 אנשים,‬ ‫אז מי יודע לאן נמשיך מכאן.‬
‫לאן המשכנו? ליותר משני מיליארד בני אדם‬
‫שמתחברים לפייסבוק מדי חודש.‬
‫כיום, מקודדים מעצבים את חייהם‬ ‫של מיליארדי בני אדם.‬
‫האופן בו הם עובדים, קונים, אוכלים,‬ ‫יוצאים לדייטים ומבלים.‬
‫מה אתם עושים כרגע?‬
‫אתם צופים בי בדפדפן של נטפליקס.‬
‫נטפליקס עצמה היא קוד שרץ בתוך דפדפן‬
‫שגם הוא קוד,‬
‫שרץ על מחשב שאותו תכננו בעזרת קוד.‬
‫זה צבים כל הדרך למטה, נכון?‬
‫ליצור קוד נהדר‬ ‫זה כמו להיות ארכיטקט של מוזאון‬
‫שמיליוני אנשים חושבים עליו‬
‫ומסתובבים בתוכו ומשתמשים בו מדי יום.‬
‫אין כמו כתיבת קוד, כי אתה מרגיש‬ ‫שאתה עוסק ביצירה טהורה.‬
‫יש לך רעיון לגבי איך דבר מסוים צריך לעבוד‬
‫ואז אתה מנסה לשבת מול מחשב‬
‫ולהפוך את זה למציאות.‬
‫אני חושב שיש אחריות רבה בתפקיד הזה.‬
‫אתה יודע, יש לך מגבלת מהירות.‬
‫לא יותר מ-95 קמ"ש.‬
‫בסדר.‬
‫אבל מה אם הייתה לך מכונית,‬ ‫והמחשב היה אומר,‬
‫"המכונית הזאת לא תיסע מהר יותר מ-95 קמ"ש".‬
‫זאת דרך שונה לשלוט בהתנהגות שלך.‬
‫לעיתים קרובות ע"י שליטה בבחירות שלנו,‬ ‫לקוד בחיינו‬
‫יש השפעה מווסתת חזקה יותר מאשר לחוקים.‬
‫וזה אולי דבר נהדר.‬
‫בארה"ב קורות כשש מיליון תאונות דרכים בשנה,‬
‫וניתוח אחד מצא ש-94 אחוז מהן‬ ‫נגרמות בידי הנהגים.‬
‫קודים מתוחכמים יותר יוכלו להציל ‬ ‫מיליוני אנשים.‬
‫אבל הם גם יוכלו לסכן אנשים בדרכים חדשות.‬
‫אני סובלת ממשהו שנקרא‬ ‫"קרדיומיופתיה היפרטרופית",‬
‫שהוא המונח הרפואי לעובדה שיש לי לב גדול.‬
‫הלב שלי גדול, פשוטו כמשמעו.‬
‫הוא גדול פי שלושה מלב רגיל.‬
‫גיליתי זאת בערך בגיל 30,‬ ‫אז הסיכון שאמות בגיל 40‬
‫היה גדול מאוד.‬
‫האלקטרופיזיולוג אמר, "זאת לא בעיה בכלל‬
‫כי תוכלי להשתמש בקוצב לב-דפיברילטור".‬
‫המתקן הזה פועל על קוד.‬
‫לפני כמה שנים כשהייתי בהיריון,‬ ‫היו לי פרפורי לב.‬
‫לרבע מכל הנשים יש פרפורי לב,‬ ‫זה תקין לחלוטין.‬
‫אבל המתקן שלי חשב שאני בסכנה,‬
‫וגרם לי שוק.‬
‫יצרני המתקן לא רוצים לגרום שוק חשמלי‬ ‫לנשים בהיריון.‬
‫זה ממש הדבר האחרון שהם רוצים.‬
‫הם פשוט לא לקחו את זה בחשבון.‬
‫יש סדרה עצומה של החלטות‬
‫והאנשים שעושים את התכנות‬ ‫יקבלו את ההחלטות הללו,‬
‫ובאופן בלתי נמנע,‬
‫יהיו צירופים שונים של נסיבות‬
‫שהם לא יצפו להם.‬
‫מה שאנחנו מנסים ללמד‬
‫כשאנו מלמדים את מקצוע התכנות‬
‫הוא איך יש לחשוב‬
‫על כל התנאים השונים.‬
‫איך לנסות ולכסות את הכול‬
‫בלי להיות משותק בגלל כמות הגורמים‬
‫שאותם יש לקחת בחשבון.‬
‫וזה רק ייעשה נכון יותר, כי התחלנו לקודד‬
‫בדרך חדשה לחלוטין.‬
‫בקידוד מסורתי, כותבים הנחיות למחשב.‬
‫אבל כעת אנו יכולים לתת למחשב כמה קלטים‬
‫וכמה פלטים,‬
‫ולגרום לו לכתוב לעצמו את ההנחיות.‬
‫מה שעושים זה לתת למחשב‬
‫דוגמאות רבות‬
‫ואומרים, "זאת מסיבה".‬
‫ואז יש דברים אחרים.‬
‫מרפאת רופא שיניים. זו לא מסיבה.‬
‫כיתה. זו לא מסיבה.‬
‫ואז המחשב מסתכל על אלה ומנסה לבנות‬
‫מערכת סיווג.‬
‫זאת למידת מכונה.‬
‫כיום, אם מישהו אומר "בינה מלאכותית",‬
‫הוא מתכוון לזה.‬
‫אלו הפשטה ודרך פעולה מסוג אחר לחלוטין‬
‫כי זה לא מתאים לאופן‬ ‫שבו אנו בונים את הדברים האלה.‬
‫אנו קוראים להם "אלגוריתמים של למידת מכונה"‬ ‫כי המחשב יוצר‬
‫מערכת הנחיות משלו.‬
‫כמובן שבסוף גם הן מתורגמות‬
‫להוראות זעירות.‬
‫גוגל טרנסלייט כלל פעם‬ ‫למעלה ממיליון שורות קוד.‬
‫זה אנשים שכותבים מיליון הוראות קטנות.‬
‫כרגע, גוגל טרנסלייט מכיל כ-500 שורות קוד‬
‫שפשוט משתמשות בלמידת המכונה.‬
‫נגיד שבגלל חוסר תשומת לב אף אחד‬ ‫מתצלומי המסיבות שהכנסתם‬
‫לא כולל אנשים שחורים או היספנים.‬
‫המחשב יוכל להחליט שהכלל לגבי מסיבות‬
‫הוא שרק לבנים ואסייתים מוזמנים אליהן.‬
‫יש המון לבנים ואסייתים שעובדים בתכנות.‬
‫אין ספק שעלינו להרחיב‬ ‫את מגוון העובדים בתחום‬
‫בגלל מיליון סיבות.‬
‫הם ישאלו שאלות טובות יותר‬ ‫אם יש ניסיון חיים רב יותר.‬
‫אבל בסופו של דבר,‬ ‫אם תזינו למכונה נתוני מערכת,‬
‫למשל, מערכת המשפט הפלילי‬ ‫שהנתונים שלה כוללים גזענות מובנית,‬
‫ונגיד שהמתכנתים של למידת המכונה‬
‫נראים כמו מפרסומת של בנטון.‬
‫גזעים שונים, פרצופים שונים,‬ ‫רקע חברתי שונה.‬
‫המכונה הזו עדיין תלמד מהנתונים הללו.‬
‫ללא אנשים שיתקנו את זה,‬
‫הנתונים ההיסטוריים יגרמו לנו לחזור‬ ‫על טעויות העבר.‬
‫- AI שולחת אנשים לכלא ועושה טעויות -‬
‫סיפור הקידוד הוא סיפור על שאפתנות‬ ‫ויצירתיות אנושיים.‬
‫המראה של רקטת פלקון 9.‬
‫ראינו את מה שחשבנו שלא ניתן לראות.‬
‫חור שחור.‬
‫אנחנו בונים עולם חדש‬
‫עם יותר ויותר כלים אינטואיטיביים‬
‫שמספר גדל של אנשים יכול להשתמש בהם‬
‫כדי לוודא שהעולם הזה יהיה טוב יותר.‬
‫היינו במסע להפיכת המחשבים לנגישים יותר‬
‫לבני אדם ולמגוון גדול יותר של בני אדם.‬
‫אנחנו חוזים במהפכה הזו שמתרחשת מול עינינו‬ ‫ ב-50 השנים האחרונות.‬
‫ולכן כל כך מלהיב להיות חי כיום.‬
‫חשוב מאוד לזכור שכל דבר שמשתמשים בו במחשב‬
‫נוצר בידי אדם כלשהו.‬
‫אתם יכולים להיות אחד מהאנשים האלה,‬ ‫וזה חשוב מאוד שתהפכו להיות אחד מהם.‬
‫תוכלו לשנות את העולם בצורה משמעותית מאוד.‬
‫יהיה עולם שינוהל בעזרת למידת מכונה,‬
‫נתונים וקידוד מסורתי ביותר ויותר דרכים.‬
‫ומה שעלינו לעשות כחברה זה לומר,‬
‫"אוקיי, יש לנו טכנולוגיה חדשה ורבת עוצמה‬
‫ומבחינות מסוימות היא יכולה להיות נהדרת,‬ ‫אבל היא לא תהיה נהדרת לבדה".‬
‫תרגום כתוביות: ליאור הדר‬