Vem är det i spegeln?
Det här är ett så kallat spegeltest för självmedvetenhet.
Ibland används ett rött märke,
och man klarar testet om man förstår att det sitter på ens eget ansikte.
Barn klarar det när de är runt 18 månader gamla,
vilket utgör en milstolpe i deras utveckling.
Hej.
Studierna är spännande för vi relaterar till spegeln på en intuitiv nivå.
Att känna igen sin spegelbild har att göra med självmedvetenhet.
Människor är inte de enda djur som kan göra detta.
Schimpanser var de första som klarade testet.
Sedan följde andra.
Delfiner,
elefanter,
och även skator.
Nyligen kom även fiskstudien.
Jag stöttar inte den helt.
Att fisken klarade testet var kontroversiellt.
Testet hade fler förvånande resultat.
Vissa apor klarade det inte, trots att de ses som intelligenta djur.
Om du har hund har du kanske märkt hur den reagerar på sin spegelbild.
Under de senaste åren har forskningen om djurs intelligens varit förvirrande.
Men den har också gett oss nya kunskaper om oss själva.
För att bättre förstå det mänskliga sinnet,
gällande var vi kommer ifrån,
våra förfäder,
måste vi lära oss mer om djur.
Hur tänker andra djur?
Hur kan studier om djurens sinne visa vad det innebär...
...att vara människa?
EN ORIGINAL-DOKUMENTÄRSERIE FRÅN NETFLIX
Papegojan är en smart fågel. Han kan uttala ord.
Han vet såklart inte vad de betyder.
Jag är en häst, inget marsvin.
Nästan alla gillar att se djur, vars instinkter och intelligens
kan vara otroliga.
Människans livstid är blott en stund av vår jords långa historia.
Inte nog med att vi kan kontrollera många viktiga variabler,
våra subjekt är också redo när de behövs.
DJURENS INTELLIGENS
Jag undrar vad hon tänker på.
Hon kollar alltid runt. Hon tänker jämt.
Han är mycket smart.
Han kan redan säga runt ett dussin ord och fraser.
Han har många åsikter och vet vad han vill.
Elliots ego är mycket skört.
När Elliot träffar andra kaniner säger vi jämt:
"Han tror att han är bättre än dem."
Jag hatar att säga det, men han kan vara bitsk.
Många husdjursägare tänker ofta: "Vad tänker de? Älskar de mig?
Förstår de det här?"
Det är mänskligt att undra vad som pågår i ett annat djurs huvud.
Och vi kan inte bara fråga dem.
Djur har egna sätt att kommunicera med varandra.
Bin dansar.
Valar sjunger.
Och schimpanser gestikulerar och skriker.
Men människor har tiotusentals ord att välja bland,
som kan kombineras för att uttrycka oändligt många tankar.
Att se om djur kan kommunicera med oss, på människospråk,
var ett av det första försöken inom forskningen om djurs intelligens.
Det här var ett av de första experimenten med schimpansen Viki, på sent 1940-tal.
Vem är jag?
Pappa?
Som ni ser, går det inte särskilt bra.
Deras stämband är inte gjorda för att tala.
Men år 1966 fick ett psykologpar en ny idé.
De tog hem en vild schimpansunge kallad Washoe,
uppfostrade henne som sin egen och lärde henne teckenspråk.
Washoe lärde sig ca 150 tecken, till exempel för de här orden:
Tandborste.
Kram.
Öppna.
Ut.
Lingvisterna såg språk som symbolisk kommunikation.
Sedan visade Washoe att hon kommunicerade symboliskt.
Hon använde handrörelser för att tala.
Därefter kom andra uppmärksammade studier om apor,
som visade att människans förmåga att kommunicera inte var unik.
Frågan var om aporna faktiskt använde språk.
Det var en radikal fråga.
Fram till slutet på 1800-talet ansåg man i de flesta västerländska kulturer
att människans sinne var helt olikt djurens.
Så var det inte i österländska religioner, som Buddhism.
Deras syn på universum var så här:
Människor och djur var av samma art samt var länkade genom återfödsel.
Men den kristna världssynen såg ut så här:
Människor var överlägsna eftersom de har själar,
och djur var underlägsna.
Först kom däggdjur, vidare till maskar, blötdjur osv.
Självklart var människor närmast Gud, eftersom änglarna och Gud
var precis över oss.
Men Charles Darwin ändrade det med sin skiss av livets träd
i sin anteckningsbok.
Det må se litet ut, men det förstörde den världsbilden
med evolutionsteorin.
En av sakerna Darwin gjorde så väl, i Om arternas uppkomst,
var att skapa en alternativ bild med ett träd, istället för en skala.
Här har alla djur utvecklats från tidigare livsformer
och allt liv är besläktat, även om det är avlägset.
Här är homo sapiens.
Det är vi.
Darwin sa också att intelligens måste vara på trädet, och skrev,
"Även om skillnaden mellan djurens och människans förstånd är stor,
handlar den om olika grader, inte olika sorter."
Men sinnet är svårt att studera vetenskapligt.
Under större delen av 1900-talet mätte psykologer därför beteende istället.
Den läran kallades beteendepsykologi.
Beteendepsykologi blev en sorts religion.
Först ansåg jag att deras mål var okej.
De sa att istället för känslor och tankar, skulle vi fokusera på beteende.
Men sedan gick beteendepsykologin längre och påstod att sinnet var irrelevant.
Intelligens var bara inlärt beteende genom ett system med belöning och bestraffning.
Och det är en tolkning av hur apor lärde sig språk.
Psykologen B.F. Skinner var beteendepsykologins ledare.
Hans arbete har både hyllats och kritiserats,
eftersom det handlade om att forma och kontrollera andras beteende.
Skinner ansåg att djur var maskiner som svarade på stimulans,
och att de kan lära sig allt, med rätt belöning och bestraffning.
Som att lära duvor att läsa.
Han reagerar olika på olika tecken, tack vare att han belönas med mat.
Eller att spela pingpong.
Eller flyga en missil från andra världskriget,
vilket faktiskt gick, men det användes aldrig.
Han ansåg att även människor lär sig så, även om vi är mer avancerade.
I en intervju 1977, hävdade han att både djurs och människors intelligens
handlade om betingning.
Självklart är människans beteende helt annorlunda
och mer komplext än djurens, men samma principer gäller.
Men lingvisten Noam Chomsky höll inte med.
I en intervju samma år, menade Chomsky att ingen betingning krävs för att
människor ska lära sig prata. Det syns tidigt att vi är gjorda för det.
De flesta föräldrar ger inte sina barn någon metodisk introduktion,
men barnen lär sig ändå.
Vi kan därför säga att språk inte är inlärt.
Han ansåg att djur var skapta för andra saker.
När han frågades huruvida apor som Washoe kan lära sig språk, sa han:
"Människor kan flyga cirka 30 fot. Det gör de i OS.
Är det att flyga?
Frågan är helt meningslös."
Efter Washoe, lärde forskare en annan schimpans teckenspråk.
Nim Chimpsky...
Och undersökte filmer av tidigare studier om apors språk.
De drog slutsatsen att schimpanser kan imitera vissa ord,
men kan inte tala i spontana meningar eller med korrekt grammatik,
såsom människor gör.
Till slut var Nim Chimpskys längsta mening dessa 16 ord:
"Ge apelsin mig ge äta apelsin mig äta apelsin ge mig äta apelsin
ge mig du."
Beteendepsykologi blev mindre populärt.
Trots att vi inte längre tror att de har ett eget språk,
öppnades ändå ett helt nytt område om djurens medvetande upp.
Vi insåg att apor kan mer än vi tidigare trott.
Tack vare Darwin, anser forskare idag att människans intelligens
utvecklats från tidigare primater, först för sju miljoner år sedan,
och igen för 200 000 år sedan.
Då trädde homo sapiens fram.
Inom kort fick människorna större hjärnor,
komplexa språk, kulturer, teknik och civilisationer,
och de spred sig världen över.
En teori om varför människohjärnan är speciell är att den har fler neuroner.
Människohjärnan har cirka 100 miljarder neuroner.
Det är tre gånger fler än en schimpans, och tusen gånger fler än en mus.
Men en studie visade nyligen att elefanter har nära på 260 miljarder neuroner,
nästan tre gånger fler än oss.
Forskare har försökt att ta reda på om vi har en speciell sorts neuroner.
De ser inte speciella ut.
Om man bara ser på en del av en människohjärna
eller en mushjärna och visar en neuron från den bilden för en neurobiolog,
skulle de ha svårt att säga om den tillhörde en människohjärna
eller en mushjärna.
Men alla neuroner har inte samma funktion.
Människohjärnan verkar ha särskilda neuroner som aktiveras när vi lär oss
av andras beteende.
De kallas "spegelneuroner."
Men forskare har funnit liknande neuroner i andra primaters hjärnor.
En studie visade att även pilfinkar har dem.
De aktiveras när de härmar andra fåglars läten.
Så än har vi inte funnit den särskilda neuronen.
Det finns 100 miljarder neuroner, så vi har fler att undersöka.
FÖRHÅLLANDE MELLAN HJÄRNA OCH KROPP
Människor har störst hjärna i förhållande till kroppen.
Även andra djur som anses intelligenta har stora hjärnor.
Djur med större hjärnor lever också längre.
När vi tänker på andra djurs intelligens,
fokuserar vi ofta på människans kognitiva förmågor, som vi är så stolta över.
Som att vara socialt intelligent, eftersom vi kan leva
i komplexa sociala strukturer.
Men det kan schimpanser med, vilket kräver förmågan
att bedöma andras känslor.
Kan jag förutsäga andras beteende?
Kan jag utmana den här individen? Kommer någon att hjälpa mig?
Hur försonas jag och med vem försonas jag efter en strid?
De måste ofta ta komplexa beslut.
Forskare tror att schimpanser har empati tack vare deras smittande gäspningar.
En studie från 2009 visade att schimpanser gäspar
när de ser en tecknad schimpans gäspa.
Vi trodde att vi var unika i hur vi löser våra problem med redskap.
VI möter ofta oväntade problem, inte sant?
Universum är slumpartat och svårt att förutsäga,
så en definition av intelligens är om ett djur kan lösa ett problem
för att få vad det vill ha.
På 1960-talet upptäckte Jane Goodall att schimpanser använder redskap.
Sedan upptäckte forskare något förvånande: Det gör fåglar också.
Till exempel är kråkor från Nya Kaledonien mycket bra på det.
Det vet vi nu.
De kan även skapa redskap, modifiera dem och använda flera redskap.
Men medan andra djur kan lösa problem när de uppstår,
trodde vi att människor åtminstone var de enda som lär sig från minnen,
och kan planera inför framtida problem.
Vi brukade tro att djur är fast i nutid.
Vi människor däremot, kan tänka på specifika händelser i det förflutna.
Vi kan tänka på framtiden, planera för morgondagen och längre fram,
och det gör oss unika.
Men forskning gällande den gråa nötkråkan, också en del av kråkfamiljen,
visar att de kan gömma upp till 30 000 frön på hösten, på 6 000 olika platser,
och de hittar sedan alla på våren.
Och jag vet inte ens var min bil är parkerad, så det är imponerande.
Men människor planerar inte bara för sin egen framtid.
Vi planerar för artens framtid.
Vi bygger skolor, bibliotek och museum.
Vi har kultur.
Kultur är tanken att vi har ett gemensamt ansvar för våra barn.
Och jag tror att vi kan hitta exempel på att även djur gör detta.
I en studie i Elfenbenskusten av tre grupper besläktade schimpanser,
såg man att varje grupp använde olika redskap
för att öppna samma afrikanska valnötter.
Det bevisar att de lärde sina avkommor olika saker.
Valar har också kultur.
Det här är en populär knölvalssång.
År 2009, sjöng endast den här gruppen valar den sången.
År 2010 mötte de andra valar på en gemensam utfodringsplats,
och en av grupperna övergav sin egen sång
och återvände hem sjungandes den nya sången.
Det kallas kulturell revolution.
Sådana upptäckter rubbar vår förståelse av hur intelligens utvecklats.
Fåglar och valar är inte lika nära släkt med människor som andra primater är.
Valar och människor, båda däggdjur, delar en förfader
för cirka 100 miljoner år sedan.
Och vår sista gemensamma förfader med kråkfamiljen...
...var för 300 miljoner år sedan, innan dinosaurierna.
Vi har liknande förmågor, inte för att vi är nära besläktade,
utan för att vi har mött liknande problem och uppfunnit samma kognitiva strukturer.
Det har även hänt med fysiska drag över hela djurvärlden.
Orelaterade arter har utvecklat liknande egenskaper för sina behov,
såsom vingar, ryggfenor och gift.
Samma sak har hänt i hjärnan.
Det är därför som djur över hela det evolutionära trädet
kan ha en viss självmedvetenhet.
Men det är svårt att veta med fisken.
Den kan ha försökt skrapa bort det röda märket
för att den kände när forskarna målade dit den,
inte för att den kände igen sig själv.
Spegeltestet har fler begränsningar.
En del av problemet med testet är att det är visuellt,
och det finns många djur som inte använder synen som vi gör
för att känna igen en annan människa.
Det visar på en grundläggande brist i hur vi studerat djurens förstånd.
Många av våra tester har fungerat som en spegel,
där vi letat efter mänskliga egenskaper, med mänskliga mått,
baserat på människans världsbild.
Hundars syn skiljer sig från människans.
Hundar är röd-grön-färgblinda,
och deras syn är mellan 4 och 8 gånger mindre skarp än människors.
Men de tar sig fram med hjälp av sitt luktsinne,
som är 10 000 gånger starkare än människans.
En forskare tog fram ett test med urinbägare,
för att se om hundar kan känna igen sin egen doft.
De dröjde kvar vid de dofter som inte var deras egen,
vilket indikerar att de kan vara självmedvetna genom doft istället för syn.
Det kan också förklara varför, år 2011, forskare fann att elefanter,
allmänt erkänd som ett intelligent djur, inte kunde använda pinnar
för att nå mat bortom räckhåll.
För att förstå elefanten måste vi inse
att elefanten har hundra gånger bättre luktsinne än hundar.
Sedan modifierade forskarna testet.
Istället för att lägga ut pinnar, la de ut en låda och ett däck
för att se om de ställer sig på dem för att nå maten.
Och de klarade det.
Vi tror att förklaringen är att när en elefant lyfter upp en pinne,
stänger den av sitt luktorgan.
Man måste förstå elefanten och inse att snabeln inte är en sorts hand.
Den har helt andra funktioner.
Varje djur ser världen på sitt sätt, och har sina egna förmågor.
Vissa djur ser och hör saker som vi inte ser och hör.
Fladdermöss till exempel, en art som utvecklat förmågan
att känna av sin omgivning genom ekolokalisering.
Det betyder att de navigerar genom att ge ifrån sig höga ljud
som studsar på det som är nära, men som människor inte kan höra.
Laxen kan använda jordens magnetfält som en kompass,
för att navigera tusentals kilometer av öppet hav, tillbaka till yngelplatsen.
En fladdermus eller lax tycker nog att vi verkar dumma som inte kan det.
Vi missar många av djurens intelligenta handlingar,
för vi använder mänsklig intelligens som standard.
Ju mer vi utvecklar vår syn på intelligens till att inkludera fler djur,
ju bättre kan vi skydda dem.
Det spanska parlamentet har godkänt en resolution för apors rättigheter
för att skydda dem från fångenskap och experiment.
Ett liknande fall i USA gäller rättigheterna för den första elefanten
som har klarat spegeltestet.
Och den indiska regeringen har förbjudit delfinshower,
tack vare allt fler bevis på att delfiner är en högintelligent art.
Vi måste ankra vår egen existens i naturen.
Vi har en tendens att avskilja oss själva.
Men vi är en del av naturen.
Vi kan inte hantera naturen hur som helst, vi måste vara försiktiga.
Forskning har hittills fokuserat på djur som påminner om oss själva.
Och vi börjar först nu se bortom dem.
Hur man än ser på bläckfisken, är den nog lika främmande
för människan som vilket annat djur som helst på planeten.
Bläckfiskar är cefalopoder,
och visar typiska tecken på intelligens.
Liksom människor och andra primater och fåglar, använder de redskap,
som det här kokosskalet för beskydd.
De bär även med sig redskap för framtiden,
så de planerar precis som grå nötkråka.
De känner igen individer
och är intresserade av nya saker, som den här kameran.
Om man har ett främmande objekt nära vilda djur,
blir de antingen rädda eller undviker det.
Men för en bläckfisk är en bit plast
eller ett färgglatt objekt ofta mycket intressant.
Bläckfiskar och andra cefalopoder kan förändra sin hudfärg på millisekunder,
vilket vetenskapsmän inte sett som ett tecken på intelligens...
Just kanske för att vi inte kan det.
De lär helt klart ta över världen. De har åtta armar och kan byta färg.
Det är uppenbart att något hemskt kommer att ske mellan oss och bläckfiskar.
Men bläckfiskar är inte som andra intelligenta djur.
De lever inte länge. Cirka två år bara.
Och de lever ofta ensamma, inte i sociala grupper.
Och det är svårt att beräkna förhållandet mellan deras hjärna och kropp,
eftersom de är svåra att urskilja.
Av deras 500 miljoner neuroner, är två tredjedelar utspridda
genom deras tentakler.
En anledning kan vara att de är långt ifrån människor och andra primater,
andra däggdjur och även fåglar, på det evolutionära trädet.
Vår närmaste förfader var inte smart.
Den liknade en mask och levde för 700 miljoner år sedan.
Nästan lika länge som djur utvecklats, har vi gått en annan väg än dem.
Vi har gått vår egen väg.
Men många forskare tror att bläckfiskar ändå har en intelligens vi kan känna igen.
Det innebär att bland de miljoner arter som delar världen med oss,
kan många vara både tänkande och kännande djur.
Vi vill förstå vilken typ av plats universum är.
En viktig aspekt av frågan är, vilka delar av universum
har upplevelser, tankar och sinnen? Är det bara vi?
Är det allting? Är det bara vissa djur?
En sådan fråga är viktig för att förstå vad det är för värld som vi lever i.
Undertexter: Alexis Lilja