‫מי זה שם, במראה?‬
‫המבחן הזה מוכר בשם‬ ‫"מבחן המראה לזיהוי העצמי".‬
‫בגרסאות מסוימות ישנו סימון אדום,‬ ‫ומי שמזהה שהסימון על פניו, עובר את המבחן.‬
‫ילדים מתחילים לעבור את המבחן‬ ‫סביב גיל 18 חודשים‬‫,‬
‫דבר המהווה ציון דרך משמעותי בהתפתחות שלהם.‬
‫היי.‬
‫מחקרי המראה מסק‬‫ר‬‫נים מאוד, כי...‬
‫כי ברמה אינטואיטיבית מאוד,‬ ‫אנחנו מתחברים למראה.‬
‫להסתכל במראה ולזהות את עצמך‬ ‫קשור בצורה כלשהי למודעות עצמית.‬
‫בני אנוש אינם בעל החיים היחיד‬ ‫שמצליח לזהות את עצמו.‬
‫שימפנזים היו הראשונים שעברו את מבחן המראה.‬
‫אחריהם הגיעו אחרים.‬
‫דולפינים,‬
‫פילים,‬
‫אפילו עקעקים.‬
‫ולאחרונה‬‫,‬‫ הגיע המחקר בדגים.‬
‫אני לא לגמרי מסכים עם ‬‫ענין ‬‫הדגים...‬
‫העובדה שהדג עבר את המבחן הייתה...‬
‫שנויה במחלוקת.‬
‫ולמבחן יש עוד תוצאות מפתיעות.‬
‫קופים מסוימים לא עוברים,‬
‫למרות שישנה הסכמה רחבה‬ ‫שהם חיות אינטלגנטיות.‬
‫ואם יש לך כלב, אולי שמת לב‬ ‫לאיך שחיית המחמד שלך‬
‫מגיבה להשתקפות של עצמה.‬
‫המחקר בנושא אינטליגנציה של בעלי חיים‬ ‫בעשורים האחרונים‬‫ ‬‫היה מבלבל לע‬‫י‬‫תים.‬
‫אבל הוא גם נתן לנו תובנות עמוקות חדשות‬ ‫על מקומנו שלנו בעולם.‬
‫על מנת לעגן ‬‫יותר ‬‫את הבנתנו של מוח האדם‬ ‫מה‬‫מקום ממנו הגענו,‬
‫אילן היוחסין שלנו,‬
‫עלינו לדעת יותר על בעלי חיים.‬
‫אז איך בעלי חיים אחרים חושבים?‬
‫ואיך חקר המוח של בעלי חיים חושף בפנינו‬ ‫מה המשמעות...‬
‫של להיות אנושי?‬
‫- סדרה תיעודית מקורית של NETFLIX -‬
‫ציפור נבונה למדי, התוכי.‬
‫הוא מסוגל לבטא מילים.‬
‫כמובן שאין לו מושג מה משמעות המילים...‬
‫אני סוס, לא שפ‬‫ן‬‫ ניסיונות.‬
‫כולם, כמעט, נהנים לראות בעלי חיים,‬ ‫שהאינסטינקטים והאינטליגנציה שלהם‬
‫מדהימים‬‫,‬‫ לע‬‫י‬‫תים.‬
‫חיי המין האנושי כולו הינם רגע חולף‬
‫בהיסטוריה הארוכה של כדור הארץ שלנו.‬
‫לא רק שיש ביכולתנו‬ ‫לשלוט במשתנים חשובים רבים,‬
‫אלא שמשתתפי המחקר שלנו זמינים‬ ‫כשאנחנו זקוקים להם.‬
‫- בעלי חיים תבוניים -‬
‫אני חושבת‬‫ על מה שקורה בראש הקטן שלה.‬
‫היא תמיד מסתכלת סביב.‬
‫הגלגלים מסתובבים כל הזמן.‬
‫הוא חכם מאוד.‬
‫הוא למד להגיד כבר כתריסר מילים או ביטויים.‬
‫יש לו הרבה דעות, והוא רוצה מה שהוא רוצה.‬
‫קל מאוד לפגוע באגו של אליוט.‬
‫כשאליוט פוגש ארנבים אחרים, אנחנו חושבים,‬
‫"הוא חושב שהוא יותר טוב מהם."‬
‫לפעמים... אני ש‬‫ונאת ‬‫להגיד את זה...‬ ‫קל לעלות לו על העצבים.‬
‫רבים מאיתנו, שמגדלים כלבים או חתולים‬ ‫או חיות מחמד, ת‬‫והים‬‫,‬
‫"מה הם חושבים? הם אוהבים אותי?‬
‫הם מבינים את זה?"‬
‫זה דבר אנושי כל כך,‬
‫לתהות על מה חיה אחרת חושבת.‬
‫ואי אפשר פשוט לשאול אותם.‬
‫זה ברור שלבעלי חיים יש דרכים‬ ‫לתקשר זה עם זה.‬
‫דבורים משתמשות בריקוד.‬
‫לווייתנים שרים.‬
‫ושימפנזים משתמשים במחוות וצווחים.‬
‫אבל לבני אדם יש עשרות אלפי מילים זמינות,‬
‫שיחדיו מסוגלות להעביר‬ ‫כמות אינסופית של רעיונות.‬
‫אז לבדוק האם בעלי חיים יוכלו לתקשר איתנו‬ ‫בשפה אנושית,‬
‫הייתה אחת המטרות הראשונות‬ ‫בחקר של אינטלגנציית בעלי חיים.‬
‫וזה היה אחד הניסויים הראשונים,‬ ‫עם שימפנזה בשם ויקי בסוף שנות הארבעים.‬
‫מי אני?‬
‫פאפא?‬
‫אפשר לראות שזה לא ממש הולך טוב.‬
‫התברר שמיתרי הקול של שימפנזים‬ ‫לא נועדו לדיבור.‬
‫אבל אז, ב-1966,‬ ‫לזוג פסיכולוגים היה רעיון נוסף.‬
‫הם הביאו הביתה תינוקת שי‬‫מ‬‫פנזה‬‫,‬ ‫שנולדה בטבע בשם ואשו.‬
‫הם גידלו אותה כמו תינוקת אנושית,‬ ‫וניסו ללמד אותה את שפת הסימנים האמריקאית.‬
‫בסופו של דבר, ואשו למדה 150 סימנים‬
‫למילים האלה, למשל.‬
‫מברשת שיניים.‬
‫חיבוק.‬
‫לפתוח.‬
‫החוצה.‬
‫בלשנים הגדירו שפה‬ ‫כתקשורת באמצעות סימנים,‬
‫ואז הגיעה ואשו,‬ ‫ועשתה תקשורת באמצעות סימנים.‬
‫היא השתמשה במחוות ידיים‬ ‫כדי להביע דברים מסוימים.‬
‫מחקרים מפורסמים אחרים בנושא שפה‬ ‫ש‬‫ל ‬‫קופי-אדם הגיעו אחר כך, וה‬‫ראו‬
‫שהמוח האנושי ויכולת התקשורת שלנו‬ ‫אינם יחודיים כל כך למרות הכול.‬
‫אז השאלה הייתה,‬ ‫"האם קופי האדם האלה השתמשו באמת בשפה?"‬
‫זו הייתה שאלה רדיקלית.‬
‫עד סוף המאה ה-19,‬ ‫ההנחה במרבית תרבויות המערב,‬
‫הייתה שלמוח האנושי אין כל קשר לבעלי חיים.‬
‫זה לא היה המצב‬ ‫בדתות מזרחיות מסוימות, כגון בודהיזם.‬
‫ההשקפה הזו על היקום נראתה ככה.‬
‫לבני אנוש ולבעלי חיים היה אותו טבע בסיסי,‬
‫והם היו מחוברים דרך גלגול נשמות.‬
‫אבל ההשקפה הנוצרית נראתה יותר ככה.‬
‫בני אנוש היו שווים יותר כי יש להם נשמה,‬
‫ובעלי חיים דורגו מ‬‫תחתיהם‬‫.‬
‫יש יונקים‬‫ ‬‫ואז יורדים‬ ‫אל התולעים והרכיכות וכן הלאה.‬
‫וכמובן שבני האדם היו הכי קרובים לאלוהים,‬ ‫כי המלאכים ואלוהים היו בדיוק מעלינו.‬
‫אבל צ'ארלס דרווין שינה את זה,‬
‫עם השרטוט הראשון של עץ החיים במחברת שלו.‬
‫הציור הזה אולי נראה קטן,‬ ‫אבל הוא ה‬‫רס ‬‫את הש‬‫קפת העולם ההיא‬
‫עם תורת האבולוציה.‬
‫אחד הדברים שדרווין היטיב לעשות‬ ‫ב"מוצא המינים",‬
‫היה להפיח חיים בתמונה שונה,‬
‫תמונה בה ישנו עץ, ולא סולם.‬
‫כשכל בעלי החיים התפתחו מצורות חיים קדומות,‬
‫וכל צורות החיים קשורות זו לזו,‬ ‫גם אם הקשר רחוק.‬
‫ההומו-סאפיינס נמצאים פה.‬
‫אלה אנחנו.‬
‫דרווין אמר גם שהאינטליגנציה‬ ‫צריכה להופיע על העץ הזה, כשכתב,‬
‫"ההבדל בחשיבה בין האדם‬ ‫לבעלי החיים המפותחים, ג‬‫דול ככל שיהיה,‬
‫הינו הבדל במידה, ולא בסוג."‬
‫אבל המוח הוא דבר שקשה לחקור בצורה מדעית.‬
‫מסיבה זו, במשך חלק משמעותי מהמאה ה-20,‬ ‫הזרם המרכזי בפסיכולוגיה חקר התנהגות.‬
‫אסכולת המחשבה הזו נקראת "ביהביוריזם".‬
‫ביהביוריזם הפך לסוג של דת.‬
‫בתחילה, המטרות של הזרם היו‬ ‫סבירות לגמרי‬‫, ‬‫לדעתי.‬
‫הם ביקשו להתרחק ממצבים פנימיים‬ ‫כגון רגשות‬‫ ‬‫ומחשבות ודברים שכאלה,‬
‫ופשוט להתבונן בהתנהגות.‬
‫אבל אז הזרם הלך צעד נוסף,‬ ‫כשטען שהמוח בעצם אינו משנה בכלל.‬
‫כל סימן לאינטליגנציה נלמד‬ ‫דרך מערכת של גמול ועונש.‬
‫וזו פרשנות אחת לדרך בה קופי אדם למדו שפה.‬
‫הפסיכולוג ב.פ. סקינר‬ ‫היה הכוהן הגדול של הביהביוריזם.‬
‫עבודתו זכתה לשבחים ולמתקפות,‬
‫כי היא מפרטת דרכים לעצב את‬ ‫התנהגותם של אחרים ולשלוט בה.‬
‫סקינר חשב שחיות הן מכונות גירוי-תגובה,‬
‫ושניתן ללמד אותן כמעט כל דבר‬ ‫באמצעות גמול ועונש מתאימים.‬
‫כמו ללמד יונים לקרוא.‬
‫הוא למד את התגובות השונות לכל שלט,‬ ‫באמצעות פרסים בדמות אוכל.‬
‫או לשחק פינג-פונג.‬
‫או להטיס טילים ממלחמת העולם השנייה.‬
‫דבר שעבד, למרות שמעולם לא נכנס לשימוש.‬
‫סקינר חשב שגם בני אדם לומדים בצורה הזו,‬ ‫הגם שאנחנו מתקדמים יותר.‬
‫בראיון משנת 1977, הוא טען‬ ‫שאינטל‬‫י‬‫גנציה, הן אנושית והן בבעלי חיים,‬
‫הייתה התניה, ותו לא.‬
‫כמובן שהתנהגות אנושית היא שונה מאוד,‬
‫מורכבת הרבה יותר, מהתנהגות של בעלי חיים,‬
‫אבל העקרונות הבסיסיים כנראה ישנם.‬
‫אבל הבלשן נועם ח‬‫ומסקי‬ ‫חלק על דעתו של סקינר.‬
‫בראיון מאותה השנה, ‬‫ח‬‫ומסקי טען שבני אדם‬
‫אינם זקוקים להתניה לשם רכישת שפה.‬
‫אנחנו בנויים לכך, והדבר ברור מגיל צעיר.‬
‫מרבית ההורים אינם נותנים‬ ‫הוראות מערכתיות משום סוג לילדיהם,‬
‫ובכל זאת, הילדים לומדים.‬
‫במובן מסויים, ניתן אפילו לומר‬ ‫ששפה אינה דבר נלמד.‬
‫והוא חשב שבעלי חיים בנויים לדברים אחרים.‬
‫כשנשאל האם קופי-אדם כמו ואשו‬ ‫יכולים ללמוד שפה, הוא ענה,‬
‫"בני אדם יכולים לעוף מרחק של כעשרה מטרים.‬ ‫הם עושים זאת באולי‬‫מ‬‫פיאדה. זו תעופה?‬
‫לשאלה הזו אין שום משמעות."‬
‫אחרי ואשו, חוקרים לימדו שימפנזה‬ ‫נוסף להשתמש בשפת הסימנים.‬
‫נים שימפסקי.‬
‫הם סקרו צילומים‬ ‫ממחקרי שפה קודמים בקופי אדם,‬
‫והגיעו למסקנה ששימפנזים‬ ‫יכולים לחקות מילים בודדות,‬
‫אבל אינם מסוגלים לדבר במשפטים ספונטניים‬ ‫או להשתמש בדקדוק,‬
‫כמו בני אדם.‬
‫בסופו של דבר, המשפט הארוך ביותר‬ ‫של נים שימפסקי היה 16 המילים הבאות:‬
‫"לתת תפוז אני לתת אוכל תפוז‬
‫"אני אוכל תפוז לתת אני אוכל תפוז‬
‫נותן אני אתה."‬
‫הביהביוריזם איבד פופולריות.‬
‫למרות שאנחנו כבר לא מאמינים ממש‬ ‫שהם רכשו שפה,‬
‫עדיין, הם פתחו את כל שדה המחקר‬ ‫של ק‬‫וגניציית ‬‫בעלי חיים‬
‫בכך שהראו שקופי אדם יכולים לעשות‬ ‫הרבה יותר משחשבנו.‬
‫היום, הודות לדרווין, מדענים מסכימים‬
‫שאינטליגנציה אנושית התפתחה‬ ‫מקופי אדם קדומים יותר,‬
‫כשההתפצלות הגדולה הראשונה התרחשה‬ ‫לפני כשבעה מיליון שנים,‬
‫והתפצלות נוספת לפני 200,000 שנים.‬
‫בשלב זה מופיע ההומו-ספיינס.‬
‫רק אז, בהרף עין, במונחים אבולוציוניים,‬ ‫בני האדם פיתחו מוח גדול יותר,‬
‫ש‬‫פות מורכבות‬‫,‬‫ תרבויות,‬ ‫ט‬‫כנולוגיות ‬‫וציוו‬‫י‬‫ליזצי‬‫ות‬‫,‬
‫והתפז‬‫רו ‬‫ברחבי העולם.‬
‫סברה אחת לגבי הסיבה בגללה מוח האדם ייחודי‬ ‫היא שיש בו יותר נוירונים.‬
‫במוח האדם יש בערך 100 מיליארד מהם.‬
‫זה יותר מפי שלושה משימפנזה,‬
‫ויותר מפי אלף מעכבר.‬
‫אבל לאחרונה, מחקר העלה שלפילים‬ ‫יש קרוב ל-260 מיליארד נוירונים,‬
‫כמעט פי שלושה מאיתנו.‬
‫מדענים ניסו לברר גם אם הנוירונים‬ ‫שיש לנו הם מיוחדים.‬
‫הם לא נראים מיוחדים.‬
‫זה נכון כל כך, שאם מסתכלים‬ ‫על תמונה של מוח אנושי או מוח של עכבר‬
‫ומראים נוירון מהתמונה הזו לחוקר מוח,‬
‫יהיה לו מאוד קשה לומר אם‬ ‫הנוירון הגיע ממוח אנושי או ממוח של עכבר.‬
‫אבל לא כל הנוירונים ממלאים את אותו תפקיד.‬
‫במוח אנושי יש נוירונים מסוימים שמופעלים‬ ‫כשאנחנו לומדים מהתנהגות של אחרים.‬
‫הם נקראים "נוירוני מראה".‬
‫אבל מדענים מצאו נוירונים דומים‬ ‫במוחות של קופי אדם.‬
‫והיה מחקר שמצא אותם גם אצל ציפורי דרור.‬
‫הם הופעלו כשהציפורים חיקו את שירתן‬ ‫של ציפורים אחרות.‬
‫כך שעוד לא מצאנו נוירון אנושי ייחודי.‬
‫ויש 100 מיליארד נוירונים,‬ ‫אז יש עוד הרבה איפה לחפש.‬
‫- יחס מוח-לגוף בבעלי חיים -‬
‫בני אדם מדורגים במקום הגבוה ביותר‬ ‫בחישוב הס‬‫ט‬‫נדרטי של יחס מוח לגוף.‬
‫גם חיות אחרות שאנחנו תופסים כאינטלי‬‫גנטיות‬ ‫מדורגות במקום גבוה.‬
‫וחיות בעלות מוחות גדולים‬‫ יותר‬ ‫נוטות גם לחיות חיים ארוכים יותר.‬
‫לעתים קרובות, כשאנחנו חושבים‬ ‫על אינטליגנציה בבעלי חיים,‬
‫אנחנו מתמקדים ביכולות קוגניטיביות‬ ‫שאנחנו מתגאים בהן, כבני אדם.‬
‫כמו תבונה חברתית,‬
‫כי פיתחנו את היכולת לחיות‬ ‫במבנים חברתיים מורכבים.‬
‫אבל גם שימפנזים,‬‫ ‬‫בקנה מידה קטן יותר,‬
‫נ‬‫דרשים ל‬‫אינטליגנציה כדי לבצע‬ ‫הערכות זהירות על רגשותיהם של אחרים.‬
‫אני יכול לחזות התנהגות של מישהו אחר?‬
‫אני יכול לא‬‫תגר אותו?‬ ‫יהיה לי גיבוי, אם אני אעשה את זה?‬
‫איך אני משלים, ועם מי אני משלים‬ ‫אחרי מריבות?‬
‫הם חייבים להחליט החלטות מורכבות‬ ‫לע‬‫י‬‫תים קרובות.‬
‫חוקרים חושבים ששימפנזים חווים אמפתיה,‬ ‫כי גם אצלם פיהוק הוא מדבק.‬
‫מחקר מ-2009 הראה ששימפנזים יפהקו‬ ‫כשיראו להם שימפנזה מצויר מפהק.‬
‫פעם חשבנו שאנחנו מיוחדים ב‬‫דרך בה אנו‬ ‫משתמשים בכלים כדי לפתור בעיות.‬
‫אנחנו נתקלים בבעיות‬ ‫שלא ידענו שיגיעו, נכון?‬
‫כי היקום הוא קצת אקראי. קשה לחזות אותו,‬
‫ואני חושב שהגדרה אחת לאינטליגציה היא,‬
‫"האם החיה תצליח לפתור בעיה בה היא נתקלת,‬ ‫כדי להשיג את המטרה שלה?"‬
‫אבל בשנות השישים, ג'יין גודול גילתה‬ ‫שימוש נרחב בכלים בקרב שימפנזים.‬
‫ואז חוקרים גילו דבר מפתיע:‬
‫גם ציפורים עושות את זה.‬
‫למשל, עורבי ניו-קלדוניה‬ ‫טובים מאוד בשימוש בכלים.‬
‫זה ידוע עכשיו.‬
‫הם אפילו מכינים כלים.‬ ‫הם מכניסים בהם שינויים.‬
‫הם יכולים להשתמש ברצף של כלים.‬
‫אבל בעוד חיות אחרות‬ ‫פותרות בעיות כשהן נתקלות בהן,‬
‫חשבנו שאנחנו מיוחדים, לכל הפחות,‬ ‫בכך שאנחנו לומדים מדברים שאנחנו זוכרים,‬
‫ויכולים להתכונן לבעיות עתידיות.‬
‫חשבנו פעם שחיות שבויות בהווה.‬
‫אנחנו, בני האנוש, שונים, כי אנחנו יכולים ‬ ‫לחשוב אחורה על אירועים מסוימים‬‫.‬
‫אנחנו יכולים לחשוב קדימה,‬ ‫לתכנן למחר‬‫ ‬‫או אפילו רחוק יותר,‬
‫וזה מייחד אותנו.‬
‫אבל מחקרים על קיק האגוזים האפריקאי -‬ ‫עוד חבר במשפחת העורבים,‬
‫מראים שהוא יכול להסתיר בסתיו‬ ‫עד 30,000 זרעים בעד 6,000 מיקומים שונים,‬
‫ואז למצוא אותם אחרי חודשים, באביב.‬
‫ואני לא יודע אפילו איפה המכונית שלי חונה,‬
‫אז אני חושב שמה שהם עושים די מרשים.‬
‫אבל בני אנוש לא מתכננים רק לעתיד של עצמם,‬
‫אנחנו מתכננים גם לעתיד המין שלנו.‬
‫אנחנו בונים בתי ספר, ספריות ומוזיאונים.‬
‫יש לנו תרבות.‬
‫תרבות היא הרעיון‬ ‫של אחריות משותפת על ילדינו.‬
‫ואני חושב שהמודל הזה נמצא‬
‫בגרסאות בסיסיות,‬ ‫בצורה בה בעלי חיים מטפלים בצאצאיהם.‬
‫בחוף השנהב, מחקר שכלל שלוש קבוצות שיפנזים‬ ‫בעלות קרבה גנטית,‬
‫העלה שכל קבוצה משתמשת בכלים מסוג אחר,‬
‫כדי לפצח את אותם אגוזים אפריקאים.‬
‫דבר המעיד על כך שכל קבוצה‬ ‫לימדה את צאצאיה דברים שונים.‬
‫וגם ללווייתנים יש תרבות.‬
‫השיר הזה הוא להיט‬ ‫בקרב לווייתנים גדולי-סנפיר.‬
‫ב-2009, קבוצת הלווייתנים הזו‬ ‫הייתה היחידה ששרה אותו.‬
‫ואז, ב-2010, הם נתקלו בקבוצות לווייתנים‬ ‫אחרות, באזור משותף המשמש לאכילה,‬
‫ואחת הקבוצות זנחה את השיר שלה,‬
‫וחזרה הביתה, כשהם שרים את השיר החדש.‬
‫זה מה שנקרא מהפכה תרבותית.‬
‫תגליות כאלה שינו את הבנתנו‬ ‫לגבי הצורה בה אינטליגנציה התפתחה.‬
‫ציפורים ולווייתנים אינם קרובים לבני אדם‬ ‫כמו קופי אדם.‬
‫ללווייתנים ולבני אדם‬‫, ש‬‫שניהם יונקים‬‫,‬ ‫יש אב קדמון משות‬‫ף מזה 100 מיליון שנים,‬
‫והאב הקדמון המשותף האחרון שלנו‬ ‫עם משפחת העורבים‬
‫ה‬‫יה לפני ‬‫300 מיליון שנה‬‫,‬‫ לפני הדינוזאורים.‬
‫היכולות שלנו מתכנסות לאותו המקום,‬
‫לא בגלל הקרבה בינינו,‬
‫אלא כי התמודדנו עם בעיות דומות,‬
‫ומצאנו את אותם מבנים קוגניטיביים.‬
‫הדבר הזה קרה עם תכונות פיזיות‬ ‫בכל רחבי עולם בעלי החיים.‬
‫זנים שאינם קשורים‬‫ ‬‫פיתחו באופן עצמאי‬ ‫תכונות דומות, שיתאימו לצרכים שלהם,‬
‫כמו כנפיים, סנפירי גב וארס.‬
‫והדבר הזה קרה גם למוח.‬
‫וזו הסיבה בגללה לבעלי חיים,‬ ‫בכל מקום על עץ האבולוציה,‬
‫יכולה להיות מודעות עצמית.‬
‫רק שקשה להיות בטוחים, במקרה של הדגים.‬
‫סיבה אפשרית אחת לכך שהדג ניסה‬ ‫להוריד את הסימן האדום,‬
‫היא שהוא הרגיש כשהחוקרים דקרו אותו עם דיו,‬
‫לא כי הוא זיהה את עצמו.‬
‫ולמבחן המראה יש מגבלות נוספות.‬
‫חלק מהבעיה היא שהמבחן הזה‬ ‫הוא מבחן ויזואלי מאוד,‬
‫ויכול להיות שבעלי חיים אחרים לא משתמשים‬ ‫בחוש הראייה כמונו,‬
‫כדי לזהות בני אדם אחרים.‬
‫הדבר הזה מדגיש בעיה בסיסית‬ ‫בצורה בה אנחנו חוקרים חשיבה של בעלי חיים:‬
‫במובן מסוים, מבחנים רבים‬ ‫היו כמו מעין מראה.‬
‫חיפשנו תכונות אנושיות,‬ ‫באמצעות מדדים אנושיים,‬
‫בהתבססות על תפיסת עולם אנושית.‬
‫ככה נראה חוש הראייה של כלבים,‬ ‫בהשוואה לזה של בני אדם.‬
‫כלבים לא מבחינים בין ירוק לאדום,‬
‫והראייה שלהם פחות מדויקת‬ ‫פי ארבעה עד שמונה‬‫ ‬‫מזו של בני אדם.‬
‫אבל הם מנווטים בעולם‬ ‫באמצעות חוש הריח שלהם,‬
‫החזק פי 10,000 מזה של בני אנוש.‬
‫אז חוקר תכנן מבחן עם פחיות שתן‬
‫כדי לראות אם כלבים יצליחו להבדיל‬ ‫בין הריח של עצמם‬
‫לריח של שתן שעורבב עם ריחות אחרים.‬
‫הם התעכבו על הריחות המעורבים‬ ‫יותר מעל של עצמם,‬
‫מה שמצביע על כך שייתכן שלכלבים יש‬ ‫מודעות עצמית, אבל מבוססת ריח, ולא ראייה.‬
‫אותו הדבר יכול להסביר למה ב-2011‬
‫חוקרים גילו שפילים,‬ ‫חיה חכמה לפי מדדים רבים,‬
‫נכשלו במבחן פשוט של שימוש בכלים,‬
‫בו היו צריכים להשתמש במקלות‬ ‫כדי להשיג אוכל שנמצא מחוץ להישג ידם.‬
‫כדי להבין את הפילים, צריך להבין שלדוגמה,‬
‫לפיל יש חוש ריח טוב פי מאה מלכלב.‬
‫אבל אז החוקרים שינו את המחקר.‬
‫במקום להשאיר להם מקלות,‬ ‫הם השאירו קופסה וצמיג‬
‫כדי לראות אם הפילים יעמדו עליהם‬ ‫כדי להגיע לאוכל.‬
‫והפילים עברו את המבחן.‬
‫והסיבה היא, לדעתנו, שבשביל שפיל ירים מקל,‬
‫עליו לאטום את איבר ההרחה שלו.‬
‫אז צריך להבין את הפיל‬ ‫ולהבין שחדק שונה מיד,‬
‫יש לו תפקיד אחר מאוד.‬
‫לכל בעל חיים יש צורה משלו להסתכל על העולם,‬
‫יכולות תפיסה משלו...‬
‫יש בעלי חיים ששומעים ורואים דברים‬ ‫שאנחנו לא מבחינים בהם.‬
‫עטלפים, לדוגמה, הם זן שפיתח יכולת‬ ‫לחוש את סביבתו בעזרת הד.‬
‫המשמעות היא שהם מנווטים‬ ‫על ידי השמעת צלילים בטונים גבוהים,‬
‫שאת רובם האוזן האנושית לא מסוגלת לקלוט,‬
‫שחוזרים אליהם מעצמים קרובים.‬
‫ודגי סלמון יכולים להשתמש בשדה המגנטי‬ ‫של כדור הארץ כבמצפן,‬
‫כדי לנווט באלפי קילומטרים של ים פתוח,‬
‫חזרה לאתרי ההשרצה שלהם.‬
‫זה שאנחנו לא מסוגלים לעשות דברים כאלה,‬ ‫עשוי לגרום לנו להיראות מטופשים‬
‫לעטלף או לדג סלמון.‬
‫אנחנו מפספסים הרבה דברים חכמים מאוד‬ ‫שבעלי חיים עושים,‬
‫כי אנחנו משווים אותם לאינטליגנציה אנושית.‬
‫וככל שאנחנו מרחיבים את התפיסה שלנו‬ ‫של אינטליגנציה, כך שתכלול בעלי חיים,‬
‫כך אנחנו מגנים עליהם יותר.‬
‫הפ‬‫ר‬‫למנט הספרדי העביר החלטה‬ ‫שמקנה לקופי אדם זכויות‬
‫שיגנו עליהם מחיים בשבי ומניסויים.‬
‫טיעונים דומים נשמעים בארה"ב,‬
‫למען הגנה על זכויותיה של הפילה הראשונה‬ ‫שעברה את מבחן המראה לזיהוי עצמי.‬
‫וממשלת הודו אסרה על קיום מופעי דולפינים,‬
‫בגלל הצטברות ראיות לכך שהם‬ ‫זן שניחן באינטליגנציה גבוהה במיוחד.‬
‫אנחנו צריכים לעגן את קיומנו שלנו בטבע.‬
‫יש לנו נטייה להפריד את עצמנו.‬
‫אנחנו נפרדים.‬
‫אבל אנחנו לא. אנחנו שלובים בו לחלוטין.‬
‫אז אנחנו לא יכולים להתנהג אל הטבע‬ ‫איך ש‬‫אנחנו רוצים, כי עלינו להיזהר.‬
‫עד לאחרונה, מרבית החוקרים התמקדו‬ ‫בבעלי חיים שמזכירים לנו את עצמנו.‬
‫ואנחנו מתחילים רק עכשיו להסתכל מעבר אליהם.‬
‫כנראה שאיך שלא מסתכלים על התמנון,‬
‫רואים אותו כשונה מהאדם,‬ ‫יותר מכל בעל חיים אחר על כדור הארץ.‬
‫תמנונים הם חלק ממחלקת הסילוניות,‬
‫והם מפגינים סימנים אופייניים לאינטליגנציה.‬
‫כמו בני האדם, קופי אדם וציפורים, הם‬ ‫משתמשים בכלים, כמו בקליפת הקוקוס, להגנה.‬
‫והם אפילו לוקחים איתם כלים לשימוש עתידי,‬
‫מה שאומר שהם יודעים לתכנן,‬ ‫כמו קיק האגוזים האפריקאי.‬
‫הם מזהים אנשים מסוימים,‬
‫והם מתעניינים בדברים חדשים,‬ ‫כמו המצלמה הזו.‬
‫אם תתנו חפץ לא מוכר למרבית חיות הבר,‬
‫הם יפחדו ממנו או שהם לא ירצו שום קשר אליו.‬
‫בעוד שתמנון מתייחס בדרך כלל לחתיכת פלסטיק,‬ ‫או לחפץ צבעוני כזה או אחר,‬
‫כדבר מעניין מאוד.‬
‫תמנונים, וקרוביהם‬ ‫ממשפחת הסילוניות - הדיונונים,‬
‫יכולים גם לשנות לחלוטין את צבע העור שלהם,‬ ‫תוך שבריר שנייה.‬
‫דבר שמדענים, בעבר,‬ ‫לא התייחסו אליו כסימן לאינטליגנציה.‬
‫אולי בגלל שבני אדם אינם מסוגלים לכך.‬
‫ככה יודעים שהם ישתלטו על העולם.‬
‫י‬‫ש להם שמונה זרועות ואת היכולת לעשות זאת.‬
‫ברור שמ‬‫שהו‬‫ נורא יצטרך לקרות‬ ‫בינינו לבין התמנונים בשלב כזה או אחר.‬
‫אבל לתמנונים אין את התכונות ‬ ‫שמגיעות בדרך כלל עם אינטליגנציה גבוהה.‬
‫חייהם קצרים, בערך שנתיים.‬
‫והם חיים לבד בדרך כלל,‬ ‫ולא בקבוצות חברתיות.‬
‫וקשה לחשב את יחס המוח לגוף שלהם,‬
‫כי קשה להבחין בין המוח שלהם לגוף שלהם.‬
‫מבין 500 מיליון הנוירונים שיש להם,‬ ‫כשני שלישים מפוזרים לאורך זרועותיהם.‬
‫ייתכן שזה קורה בגלל שהם רחוקים יותר‬ ‫מבני האדם,‬
‫בהשוואה לקופים אחרים, יונקים אחרים,‬ ‫ואפילו ציפורים‬
‫על עץ האבולוציה.‬
‫אבינו הקדמון הקרוב ביותר‬ ‫לא היה חכם כלל וכלל.‬
‫הוא היה משהו דומה לתולעת,‬ ‫שחי לפני כ-700 מיליון שנה.‬
‫לאורך ר‬‫וב ‬‫שנות ההתפתחות של בעלי החיים,‬
‫נמצאנו על מסלול נפרד מהם.‬
‫היינו על דרך אחרת.‬
‫אבל מדענים רבים מאמינים שתמנונים הצליחו‬ ‫למצוא את הדרך לאינטליגנציה שניתן לזהות.‬
‫מה שאומר שהאפשרות‬ ‫לבעלי חיים חושבים ומרגישים‬
‫נמצאת בכל מקום, בין מיליוני המינים‬ ‫שחולקים איתנו את העולם.‬
‫היינו רוצים להבין איזה מין מקום הוא היקום.‬
‫חלק חשוב מאוד של השאלה הזו הוא,‬
‫לאיזה חלק מהיקום הזה‬ ‫יש חוויות,‬‫ מחשבות ומוחות?‬
‫אלה רק אנחנו?‬
‫אלה כולם?‬
‫אלה רק חיות מסוימות?‬
‫יש חשיבות מובנית לשאלה כזו‬
‫אם אנחנו רוצים להבין‬ ‫את העולם בו אנחנו חיים.‬
‫- תרגום כתוביות: טל אורבך -‬