HAMUPIPŐKE
Volt egyszer egy szép és szegény leányka, és annak egy gonosz mostohája.
Tündér keresztanyja segítségével teljesül a kívánsága, és eljut a bálba,
ahol pontban éjfélkor elveszíti az egyik üvegcipőjét.
Egy herceg megtalálja, és amikor végül őrá is rátalál,
megszeretik egymást, és boldogan élnek, míg meg nem halnak.
Mindenki ismeri a történetet.
De lehet, hogy így.
Volt egy szép és szegény lány, és annak egy gonosz mostohája.
Egy varázserejű halszálka segítségével
teljesül a kívánsága, és eljut az újévi ünnepre,
ahol elveszíti egyik kicsi aranycipőjét.
A király megtalálja és amikor megtalálja őt is,
beleszeretnek egymásba, és boldogan élnek az idők végezetéig,
A gonosz mostohát pedig
halálra zúzzák a kövek egy barlangban.
Görögországban is meséltek egy hasonló történetet.
De ez a szépséges szegény lány egy folyóban fürdött,
amikor egy sas lecsapott az égből és ellopta a szandálját,
aztán véletlenül épp egy király ölébe dobta.
Vigyázat, spoiler jön, a király megkereste,
egymásba szerettek, és boldogan éltek, míg meg nem haltak.
Van még bőven.
Szegény lány.
Varázslat.
Cipőelveszés, szerelem.
Lány, varázslat, cipő, szerelem.
1893-ban
egy néprajzkutató 345 különböző Hamupipőke változatot
gyűjtött össze a világ különböző tájairól.
Ma úgy gondoljuk, ez a szám ezres nagyságrendű.
És nem csak Hamupipőke történetével van ez így.
Sok ismert és kedvelt mese
él tucatnyi változatban a különböző országokban.
Miért meséljük újra és újra egyazon történet különféle változatait?
Mi rejlik a tündérmesékben?
Kezdhetjük? Rajta!
A borítók örökzöld kedvenceket rejtenek.
Emlékeznek, milyen volt kisgyerekként
Piroska és a farkas történetét hallgatni?
Ne feledjétek, mire éjfélt üt az óra,
itthon kell lenned!
Emlékeznek a szépséges hercegnőre, akire mély álmot varázsoltak,
amit csak a herceg csókja törhet meg?
Ébredj már! Te lusta hétalvó!
Gyerünk, ébresztő!
TÜNDÉRMESÉK
A tündérmese kifejezéssel
olyan dologra utalunk, amiről azt érezzük,
KULTURÁLIS ÚJSÁGÍRÓ, VOX
hogy valószínűtlenül jók.
Ismerjük a képet,
annyiszor volt látható filmekben, tévéműsorokban, reklámokban.
És a kamera mintegy kimerevíti ezeket a valószínűtlenül gyönyörű pillanatokat.
Gyakran kifejezett utalással
a Disney filmek befejezésére.
1937-ben Walt Disney,
a rendkívüli rajzfilmalkotó,
Mickey egér egyik kitalálója,
elkészíti a Hófehérkét, ezt a fergeteges történetet
a szép lányról, a gonosz mostoháról,
és hét aranyos, más-más egyéniséggel bíró törpéről.
Micsoda?
Ez volt az első egész estés rajzfilmje,
és ahogy a plakátok büszkén hirdetik, Technicolor multiplán eljárással készült.
Több mint 250 000 ilyen festményt
alkotott Walt Disney és művészgárdája.
Sokat képkockáról képkockára másoltak színészekkel készített felvételekről,
hogy a figurák külleme és tánca minél valósághűbb legyen.
Nem olyan, mint…
mint egy rajzfilm.
Mint a korai Disney filmek.
A produkció olyan nagyszabású volt, hogy Disney bolondériájaként emlegették.
Amikor a Hófehérke mozikba került, már más hangot ütöttek meg.
Világszenzáció lett belőle.
Árultak Hófehérke kiegészítőket, Hófehérke babákat,
törpesapka ihlette kalapok széles választékát,
és a világ első filmzenei hanglemezét.
Az inflációt belekalkulálva
a Hófehérke még mindig
a legnagyobb anyagi sikert hozó filmek egyike.
És mintául szolgált sok-sok további Disney sikerhez.
Ez a fantázia báli ruhákkal, kastélyokkal,
a szegény kislánnyal,
aki egy boldog befejezés,
feltehetőleg egy királyfival kötött házasság felé tart.
Ezzel nincs is semmi baj, csak teljesen más,
mint a korábbi tündérmesék.
Ha tudni akarjuk, miről szólnak a tündérmesék igazából,
akkor igazi szakértőket kell megkérdezni.
Ez egy dolog,
ami lehet filmben,
vagy egy könyvben.
Kell főszereplő, meg varázslat…
A mese lényegében egy történet,
amiben a szereplők szépek, és szépeket mondanak.
A tündérmese
nem igazi.
Csak egy történet.
csodás dolgok és sok-sok szín van.
És teljesen más világ, mint amit mi ismerünk.
Ezek a meghatározások elég pontosak.
Érdemes ezeket a történeteket
NÉPRAJZ ÉS MITOLÓGIA PROFESSZOR
átváltozásról, átalakulásról szóló meseként felfogni.
Hamupipőke rongyai gyönyörű ruhává változnak.
Hófehérke életre kel az igaz szerelem csókjától.
Babszem Jankó babjából növényi torony kel ki,
és a felhőknél magasabbra nő.
A tündérmesében mindig van rejtély és varázslat.
De sok más történetben is, ami nem tündérmese.
Talán segít, ha tudjuk, mi nem tündérmese.
Először is, a legenda nem tündérmese.
ARTÚR KIRÁLY
A legendák történelmi alapú történetek,
valódi korokkal, valódi helyszínekkel.
A tündérmesékben a hely és az idő mindig homályos.
Ezért kezdődnek így: „Valamikor réges-régen.”
A cseh mesék így:
„Hét hegyen és hét folyón túl.”
Az arabok pedig így:
„Hol volt, hol nem volt,
ha volt, nagyon régen volt, távoli időkben.”
A tündérmese nem is mítosz.
Ami általában egy valláshoz kapcsolódik,
vagy mesés magyarázat
IZANAGI ISTEN ÉS IZANAMI ISTENNŐ
egy kultúra keletkezéséről.
PANDÓRA SZELENCÉJE
ADÁM ÉS ÉVA
Vagyis vallásos történet.
És a tündérmese nem tanmese,
amit tanulság, vagy erkölcsi üzenet kedvéért mesélnek,
AZ OROSZLÁN ÉS A MAJOM
sokszor beszélő állatok segítségével.
A FARKAS ÉS A BÁRÁNY
Például A teknős és a nyúl,
ami azt mutatja be, hogy a lassan, de biztosan haladó nyeri meg a versenyt.
Nem félek.
Kiállok ellened, és nyerni fogok.
A tündérmesében lehet erkölcsi elem,
de nem mindig világos, mi is az.
A Babszem Jankó mintha a lopást propagálná,
Legalábbis óriásoktól.
Egyszerű történet. Vázlatos.
A jó és a gonosz erői.
Árnyalatok nem igazán vannak benne.
És általában hasonló ívet írnak le.
Adva van egy hős és a világa,
ahol megjelenik a gonosz, és csinál valami gonoszat,
a hős tervet sző ellene, mágikus segítséget kap.
Megküzdenek, megmenekül, elnyeri jutalmát. Ennyi.
Sok történet követi ezt az ívet.
És csak egy kis részükben
tűnik fel a szép hercegnő, akit a herceg megment, és feleségül vesz.
A néprajzkutatók Disney-gyűlölők.
Az egy nagyüzemi tündérmese. Felülről lefelé tervezett dolog.
Mondhatjuk úgy is,
egy szabványt hozott létre,
és lesöpörte a színről a sok lokális változatot.
A sokféle Hamupipőkét.
Japánnak is volt saját Hamupipőkéje,
Hachikazuki,
és a története sajátságosan japán volt.
Védelmezője a fejére ragadt varázslatos tál,
ami egy buddhista szimbólum.
Amikor Disney Hamupipőke-verziója megjelent Japánban,
őbelőle lett kulturális jelenség.
Megjelent filmekben, könyvekben, tárgyakon,
és az All-Star Dream Hamupipőke
pankrációbajnokságon.
Vagy a szovjet érában készült rajzfilmen megőrzött orosz Hófehérke,
a híres mágikus tükörrel,
és a mérgezett almával.
De a hét törpe itt hét lovag.
És a Hófehérkéhez való viszonyuk kicsit más.
Mint tudod, húgunknak szólítunk,
de mind a heten szerelemmel szeretünk.
Mielőtt Disney Hófehérkéje meghódította volna a világot,
az alapjául szolgáló történet is végbevitt egy hasonló mutatványt.
A sötétebb hangulatú német népmese,
a Schneewittchen, amely előtt Disney egyértelműen fejet hajt.
A törpék háza jellegzetes német középkori ház.
Ahogy a kastély is, a kerek tornyokkal, és a vas csúcsdíszekkel,
és Hófehérke álló gallérja, meg a puffos ruhaujjak a hasítékokkal.
Az eredeti német változatot
egy vakmerő irodalmi marketinghúzás tette ennyire híressé.
A tündérmesék
gyerekmesévé alakítása.
Jacob és Wilhelm Grimm
könyvtárosok, amatőr néprajzkutatók voltak.
Poroszországban, a mai Németország területén éltek
az 1800-as évek elején,
amikor Napóleon birodalma rohamosan terjeszkedett,
és ők attól féltek, teljesen eltűnhet a német kulturális örökség,
Ezért bejárták az országot, és népmeséket gyűjtöttek.
A történetmesélési hagyomány maradványait akarták összegyűjteni
mielőtt eltűnnének.
Történeteket, amiket felnőttek meséltek felnőtteknek, néha gyerekek jelenlétében.
1812-ben
kiadtak egy könyvet Gyermek- és családi mesék címmel,
merthogy a mesék gyerekekről szóltak,
nem gyerekeknek.
Nos, az ő Aranyhaj változatuk így hangzik:
Élt egy szép, varázslatos hajú lány,
akit toronyba zárt a gonosz boszorkány,
Gothel.
Egy nap egy herceg mászott fel a lány haján,
hogy élvezhesse a társaságát.
Aranyhaj teherbe esett és ikreket szült,
ezért Gothel kikergette őket az erdőbe.
A könyvet szörnyülködve fogadták, a kritika pocskondiázta.
Egy tekintélyes kritikus szerint „szánalmas és ízléstelen”.
Ők pedig azt mondták, „Hallgatunk a kritikára.
Gyerekbarátabbá tesszük a meséket.”
A végleges kiadásban
a herceg és Aranyhaj csak beszélgetnek.
Nem lesz senki terhes.
A herceg szemét kiszúrja a tövis.
A 19. századi Németországban a „gyerekbarát”
még több erőszakot jelentett.
A Kócos Peti című könyv
bestseller volt akkoriban,
olyan történetekkel, mint az ujját szopó kisfiú,
akinek egy hatalmas ollóval levágják az ujját.
Vagy a fiú, aki nem akart fésülködni,
míg végül így nézett ki,
és a szülei nem szerették többé.
Ezek tanmesék,
amiket figyelmeztetésül írtak, mondjuk a kíváncsiság veszélyes voltáról.
Egyfajta viselkedési kézikönyvként gyerekeknek.
Grimm fivérek Hamupipőkéjében a mostohanővérek
levágnak egy darabot a lábfejükből,
hogy belepréselhessék a papucsba,
de egy bosszantó galamb megakadályozza őket ebben.
Azt mondja „Kukurikú, véres a cipő!”
Valahogy jobban rímel, már nem emlékszem.
Valójában…
Burukk, Burukk!
Véres a papucs.
Szoros a topánka,
Másutt az igazi mátka!
Később a madarak visszatérnek, és kivájják a szemüket.
Tisztán emlékszem, hogy körülbelül háromévesen
teljesen egyetértek ezzel, és úgy érzem,
„Igen, ez jár nekik, kapjátok el őket!”
Ahogy a könyv nemzetközi forgalomba került,
a szerkesztők illusztrációkat adtak hozzá.
Ez igazi fordulópont volt.
Részévé lettek az esti meseolvasási szertartásnak.
Újabb írókat, köztük a dán Hans Christian Andersent
inspiráltak arra, hogy megírják saját tündérmeséiket.
A KIS HABLEÁNY
De a Grimm fivérek előszavában elhangzik egy bűverővel bíró állítás,
mely szerint az övéik ősi történetek,
egy régebbi, egyszerűbb életmód hagyatékai.
Sokan vélték úgy,
hogy ezek a történetek nagyon régiek.
ANTROPOLÓGUS PROFESSZOR
Merthogy sok hasonló történetet találunk
különböző kultúrákban,
amelyekről tudjuk, hogy rokonok.
Több mint száz évvel a Grimm fivérek előtt
Charles Perrault Franciaországban kiadott egy nagy sikerű mesekönyvet,
amiben sok, az övékével azonos történet szerepelt.
Korábbi szerzők is voltak,
ők is kitalálhatták ezeket a történeteket, amik aztán futótűzként terjedtek.
Sok ilyen történet
talán csak egy jól sikerült iromány.
Csak egy szórakoztató történet,
amit az emberek szívesen hallgattak és meséltek
és egyáltalán nem ősi eredetűek.
De ennek a rejtélynek a megoldása
a lehetetlennel volt határos.
Vegyük például a Piroska és a farkast.
Ez a térkép mutatja,
hol jegyezték le a történet különböző változatait.
Egy nyugat-afrikai misszionárius, egy költő Kínában
vagy két fivér Németországban.
De ezek között a leírt történetek között
több ezer mérföld és évszázad van.
Ez hasonlít az evolúcióbiológusok problémájára,
akik rekonstruálni próbálják az élet történetét,
de a valaha létezett fajoknak csak egy töredéke
hagyott bármiféle nyomot maga után.
Egy bizonyos vonás vagy gén nyomon követésével
mégis fel tudják tárni a fajok fejlődésének útját,
vagy akár bebizonyítani egy olyan közös ős létezését,
amelyik már régen kihalt.
És Tehrani ugyanezt a módszert alkalmazta.
A Piroska és a farkas DNS-e viszonylag egyszerű.
Egy gyereket, vagy gyerekeket,
amikor a szüleik nincsenek velük, rászed egy gonosztevő,
aki egy kedves rokonnak tetteti magát.
De sok változat van.
Európában a gonosztevő egy farkas.
Kínában tigris.
Afrikában egy ogre.
Egyes történetekben a gyerek piros kapucnit visel.
Máskor a gyerek egy kecske.
Van, hogy a gyerek meghal, vagy…
Egy arra járó favágó felvágja a farkas hasát,
és megment Piroskát.
És van, amikor…
Nincs szüksége férfi megmentőre.
Ő maga jön rá, hogy szabaduljon meg a farkastól.
És e variációk alapján Tehrani lekövette
a történet terjedésének útját.
Egy családfaszerűség áll össze
a Piroska változataiból.
Három kontinensre terjeszti ki ágait, és ágazik egyre tovább,
ahogy részletek adódnak hozzá, vagy tűnnek el.
A fa is elmesél egy történetet
a helyekről, amelyeket a mese bejárt,
és az emberek generációiról, akik mesélték, szerették,
és a sajátjukká tették.
Ha egy ágon elindulunk visszafelé,
láthatjuk, mely történetek származnak egy közös őstől.
A Grimm testvérek
németségét büszkén hirdető változata
Perrault francia változatának közvetlen leszármazottja.
A Grimm testvérek egyik fő adatközlője,
egy régi családi barát, francia bevándorlók lánya volt.
Aki valószínűleg jól ismerte
a Perrault által leírt változatot.
És Perrault egészen biztosan nem kitalálta ezeket.
Az eredeti Piroska történet minden híres könyvnél idősebb,
legalább ezer évvel ezelőttre nyúlik vissza,
De nem tudjuk, hová és mikorra.
Úgy képzeljük,
az emberek összegyűltek a tábortűznél,
és történetek meséltek egymásnak.
Egyrészt, hogy ősi bölcsességeket adjanak tovább,
másrészt, hogy szórakozzanak.
Ezek a történetek nemzedékről nemzedékre öröklődnek
már nagyon hosszú ideje.
A Szépség és a Szörnyeteg… 4000 éves.
A Babszem Jankó ötezer.
És a legrégebbi a vizsgált tündérmesék között…
Megtaláljuk Németországban,
Nyugat-Európában,
és Kelet-Európában és Nyugat -Ázsiában,
sok ilyen csoportot vissza tudunk követni egészen
az utolsó közös ősig.
Hatezer évvel ezelőtt.
Ötezer-ötszáz évvel a könyvnyomtatás feltalálása előtt.
Négyezer évvel a papír feltalálása előtt.
Kétezer évvel az első leírt történet,
a Gilgames-eposz előtt.
Akkor mesélhették először,
amikor rájöttek, hogyan készítsenek bronzot.
ami egy kulturális váltást elindító esemény volt.
Talán ezért A kovács és az ördög ez a mese.
A kovács üzletet köt
egy gonosz, természetfeletti figurával,
Azt szeretné, ha bármit bármivel egybe tudna forrasztani,
és ő lenne a világ legjobb kovácsa.
Cserébe
odaígéri a lelkét.
Ha ezt a történetet még nem is hallották, valamely verzióját már biztosan.
Ott a keresztútnál tegnap éjfélkor eladtam a lelkem az ördögnek.
Felkínáltam a lelkem a Sátánnak,
ha feltámasztja a Hessiant a sírból, hogy bosszút álljon értem.
Hajlandó lennél alkut kötni?
Bármit kérhetsz.
A keresztény társadalmakban ez a történet az ambíció veszélyeinek példájává lett,
de az eredeti változatban…
A kovács első dolga az,
hogy az ördögöt odaforrasztja a helyére, hogy ne tudjon többé elmozdulni.
Vagyis ő lesz minden idők legjobb kovácsa,
de a lelkét is megtarthatja. Vagyis becsapja az ördögöt.
A tündérmeséket
már régóta valódi felhasználók tesztelik.
Ezek a történetek
érzéseket ébresztő, egyedi részletek sorozatává csiszolódtak,
száz és száz évnyi újramesélés alatt.
A legéletképesebb történet marad fenn.
A történet evolúciója során mindent felesleges eltűnik.
Ezért olyan egyszerűek a karakterek és a cselekmény,
és ezáltal idomul könnyen különböző korokhoz.
Azért van sok gonosz mostoha,
JANCSI ÉS JULISKA
A BORÓKAFA
mert régen a nők gyakran haltak bele a szülésbe.
HÓFEHÉRKE
És Disney Hamupipőkéjének azért van tökhintója,
mert amikor Perrault a maga változatát írta,
a tök nagyon izgatta az emberek fantáziáját.
Ez volt a menő új termény, ami akkoriban érkezett Amerikából.
A világ első filmjei között volt
a legendás illuzionista, Georges Méliès által alkotott
Hamupipőke és a Kékszakáll,
egy nem túl gyerekbarát történet egy nőről, aki rájön,
hogy az új férjének
az a szokása, hogy megöli a feleségeit.
Később Lotte Reiniger költöztette őket egy új világba.
Kivágott figurákkal és megkomponált árnyékokkal
létrehozta az első egész estés animációs filmet.
Ezt a filmet, a Grimm fivérek Hófehérkéjének1916-os verzióját,
tömött filmszínházak előtt játszották,
alig fért be a sok kíváncsi néző.
Állítólag
egy Walt nevű kisfiú is volt köztük, akit annyira elbűvölt az előadás,
hogy felnőve elkészítette a saját változatát.
A Disney által elkészített történet ma az az egy, amit mindannyian ismerünk.
Tehát ebben az értelemben
azt mondhatjuk,
hogy negatív hatással volt a kultúrára.
De Disney tartotta életben a történeteket.
Ha Disney nem lett volna,
lehet, hogy sok tündérmese eltűnt volna.
A tündérmesék nagyon nagy mértékben
termékei annak a kornak, amikor létrejöttek.
Ha megnézzük a Hófehérkét,
az egy film a 30-as évekből.
Az akkori nőideál,
aki édes és szorgalmas, takarít,
és egyfajta passzív eszményképe
a nőként és asszonyként való létezésnek.
Köztudomású, hogy Disney csak fehér férfiakat alkalmazott
kreatív pozícióban.
Ahogy a cég ebben az elutasító levélben elmagyarázza,
„Szakiskolánkba nők felvételét nem tervezzük.”
Ma már más idők járják.
A Jégvarázs az első Disney-film,
amit egy nő rendezett.
Az Andersen Hókirálynője ihlette történet
egyfajta himnuszává lesz
a nővérek szolidaritásának,
illetve a női szolidaritásnak általános értelemben.
Amikor a tündérmeséket feministábbra írjuk át,
valójában sokszor nem is előre, inkább visszafelé megyünk.
Madame d'Aulnoy írónőtől származik
a „tündérmese” kifejezés, a 17. századból.
És az ő Hamupipőke-verziójában a szép szegény lány beceneve
az „Okos kicsi lány”,
mert ellenségeit úgy győzi le, hogy túljár az eszükön,
és olyan előkelő barátokat szerez, mint a tündérek.
Mindvégig kedves az összes ellenségéhez,
de a tanulság ebben a változatban az,
hogy milyen vicces, ha kedvesek vagyunk a szörnyű emberekkel,
és ettől függetlenül diadalmaskodunk felettük.
Ahogy a tündérmesék a tábortűz mellől az otthonokba kerültek,
aztán könyvek lapjaira, és végül a képernyőkre,
egyes történetek homályba vesztek.
De ma minden eddiginél
könnyebben elérhető a fa többi ága,
és másmilyen fák, másmilyen erdők.
A Coco című film több millió nézőnek mutatta meg
a mexikói nép tudását az ősökre való emlékezés fontosságáról.
A Vaiana Polinézia népi hagyományaira épül,
és arra int, hogy gondoskodjunk a környezetünkről.
A japán Hayao Miyazaki
olyan meséket adott a világnak, amik az erőszak szörnyűségéről,
és a természet tiszteletéről szólnak.
Ez fontos a kelta folklórban is,
ami a Wolfwalkers című filmet inspirálta.
A globalizálódásban az a nagyszerű,
hogy megmutatja azt az éltető erőt, ami a népi kultúrák tudásában él,
és ami mindannyiunkat egyesít.
Vagyis ezek a történetek beszélgetést indíthatnak, amelyek kontinenseken
kulturális és nyelvi határokon ívelnek át.
A tündérmesék olyan történetek,
amelyek nem véletlenül éltek túl évezredeket,
mert segítenek olyan problémákról gondolkodni,
amik az emberi élet alapjait érintik.
A legjobb népmesék azok,
amelyek egyrészt alkalmazkodóképesek,
másrészt tényleg
olyan alapigazságokról,
alapvető félelmekről szólnak, amik mindig fontosak lesznek
minden embernek mindenhol.
Megtanultam, hogy ne álljak szóba idegenekkel,
és mindig hallgassak a szüleimre
vagy a rokonokra, akiket ismerek.
Ha látnám a farkast, csak mennék tovább, nem beszélnék vele,
elmennék a nagymamám házáig,
ennék, és nem állnék meg.
Nem kell mindig
szép ruhában járni
és csinosnak lenni,
hogy szépek legyünk belül.
Ha valaki kedvel,
és a barátod akar lenni, akkor önmagadért fog szeretni.
Ha hiszünk és bízunk magunkban,
mindig találunk megoldást, bármi történik.
Még sokáig éltek békében és bőségben.
Vagy boldogan és elégedetten éltek napjaik végezetéig.
Vagy tán még ma is élnek boldogságban és jólétben.
Vagy míg a világ világ.
Avagy itt a vége, fuss el véle.
A feliratot fordította: Pers Dóra