‫ב-1856,‬
‫מדענית בשם יוניס פוט‬
‫ערכה ניסוי.‬
‫היא מילאה מבחנה אחת באוויר רגיל‬
‫ומבחנה שנייה בפחמן דו-חמצני,‬
‫הציבה בתוכן מדחומים והעמידה אותן בשמש.‬
‫היא ראתה שמבחנת הפחמן הדו-חמצני‬
‫התחממה הרבה יותר ונשארה חמה יותר זמן.‬
‫היא פרסמה את התוצאות‬
‫וציינה ש"אטמוספרה המורכבת מגז כזה‬
‫תעלה את הטמפרטורות בכדור הארץ".‬
‫שלוש שנים לאחר מכן, אדווין דרייק מצא נפט‬
‫במערב פנסילבניה.‬
‫מאה שנה אחרי אותה באר ראשונה,‬
‫תעשיית הנפט האמריקאית חגגה יובל מאה.‬
‫הם הזמינו את הפיזיקאי אדוארד טלר,‬
‫אחד ממפתחי פצצת האטום,‬
‫לשאת נאום על עתיד האנרגיה.‬
‫"עלינו לחפש מקורות דלק נוספים",‬ ‫הוא אמר לקהל.‬
‫"כי הפחמן שנפלט משרפת דלקים מאובנים‬
‫גורם לאפקט חממה."‬
‫הוא האמין שאפקט זה‬
‫יפשיר את כיפת הקרח ויטביע את ניו יורק.‬
‫עד 1965,‬ ‫המדענים היו כבר בטוחים בעצמם מספיק‬
‫כדי להזהיר רשמית את נשיא ארה"ב,‬
‫לינדון ב. ג'ונסון.‬
‫עשור לאחר מכן, מדעני "אקסון"‬
‫הציגו תחזיות קודרות.‬
‫עד 1988, התחזיות עשו כותרות.‬
‫ומאז,‬
‫המשכנו לפלוט פחמן דו-חמצני לאטמוספרה‬
‫בקצב הולך וגובר.‬
‫הכלכלה העולמית הנוכחית שלנו‬
‫תלויה בדלקים מאובנים להפקת רוב האנרגיה.‬
‫שליש מהכמות מופק מנפט.‬
‫האירוניה המדהימה היא שאותם חומרים‬
‫שעזרו לנו להגיע לרמת ההתפתחות שלנו כיום‬
‫הם בדיוק אותם חומרים שמסכנים כעת‬ ‫את עתיד הציביליזציה שלנו.‬
‫ממשלות בעולם מתחילות להסכים‬
‫שאסור לאפשר לעולם‬ ‫להתחמם ביותר מ-1.5 מעלות,‬
‫ועד 2030, ההתחממות תהיה רבה יותר.‬
‫אז למה קשה כל כך לסגור את הברז?‬
‫והאם נספיק לעשות זאת בזמן?‬
‫המדינות המתועשות פיתחו תלות גדולה בנפט.‬
‫הוא הוסיף חופש חדש לחיינו.‬
‫מאגרי נפט בעלי ערך באיים האקזוטיים הללו.‬
‫עושרם פוער סדקים בחיי ערב הישנים.‬
‫ממשלת ניגריה‬
‫אוהבת נפט יותר מאשר את חיי אזרחיה.‬
‫כמויות הולכות וגדלות‬ ‫של פחמן דו-חמצני מקיפות אותנו.‬
‫אם האדם ימשיך לפגוע בסביבתו,‬
‫גם כדור הארץ עלול להיהפך לשומם.‬
‫- מקרוב: נפט -‬
‫סיפור הנפט הוא סיפור‬ ‫על מאבקים גאופוליטיים,‬
‫התקדמות טכנולוגית ותחרות עזה.‬
‫סיפור הנפט הוא סיפור על אי-שוויון.‬
‫סיפור על שליטה.‬
‫נולדתי בניגריה‬
‫שנים ספורות‬
‫לפני סיום השלטון הקולוניאלי הבריטי.‬
‫בזמנו, זאת הייתה כלכלה חקלאית.‬
‫כותנה מהצפון,‬
‫קקאו מהמערב וגומי מהמערב התיכון.‬
‫ודיג באזור שנניממו גדל בו.‬
‫דלתא ניז'ר היא אזור‬
‫שנשפכים אליו גופי מים,‬
‫ערוצים, נחלים, נהרות, יובלים,‬
‫שמשמשים אזורי רבייה‬ ‫לרוב הדגים במפרץ גינאה.‬
‫הדייגים היו יכולים להניח מלכודות‬ ‫בשעות הגאות בדלתא הפורייה‬
‫ולאסוף אותן בשעות השפל. ובערבים…‬
‫הילדים היו נאספים תחת אור הירח‬ ‫והזקנים היו משתפים בסיפוריהם.‬
‫הם לא ידעו שהם חיים באחד האזורים‬ ‫העשירים ביותר בנפט בכדור הארץ.‬
‫עד שהבריטים העניקו ל"של" ול"בי-פי"‬
‫היתר בלעדי לחפש נפט.‬
‫הם מצאו זהב שחור ב-1956.‬
‫הניגרים קיוו מאוד שגילוי הנפט בקהילות שלהם‬
‫יגרום לשינוי חיובי ברווחה הכלכלית,‬
‫בתנאי הבריאות של העם, בתעסוקה ובכל דבר.‬
‫שנים ספורות לאחר מכן, ניגריה זכתה בעצמאות.‬
‫העתיד נראה מבטיח.‬
‫אחרי הכול, הדלקים המאובנים‬ ‫שינו מדינות אחרות.‬
‫האומות העשירות בעולם היו בעבר עניות יותר.‬
‫הספק העבודה של האדם‬
‫היה תלוי ביכולת העבודה הידנית שלו,‬
‫בעזרת סוס או פרד לפעמים.‬
‫הפחם היה התגלית הראשונה ששינתה את כל זה.‬
‫אורגניזמים קדומים באוקיינוסים ובביצות‬
‫ספגו את אורה של השמש.‬
‫הם התאבנו ונדחסו במשך מיליוני שנים‬ ‫עד שנהפכו לפחם.‬
‫ובעומק 1.6 ק"מ ויותר,‬
‫הם נהפכו לגז טבעי ולנפט גולמי.‬
‫שרפת הפחם, כמוסות הזמן של אנרגיית השמש,‬
‫עזרה לבריטניה להיהפך לאומה המתועשת הראשונה‬
‫ולאימפריה החזקה ביותר‬
‫בתולדות העולם.‬
‫ואז הגיע הנפט.‬
‫זה גרם לשגשוג חדש.‬
‫התגלה שבנזין,‬
‫שהיה מעין פסולת בתהליך זיקוק הנפט,‬
‫הוא דלק מצוין למכוניות.‬
‫נפט היה מקור אנרגיה נוזלי‬
‫החזק ביותר שאפשר להשיג.‬
‫כבר בהתחלה, הנפט היה‬ ‫חשוב מאוד לחיל הים הבריטי‬
‫שרצה גישה לנפט בשליטת בריטניה.‬
‫זה התחיל כסינדיקט של משקיעים פרטיים‬
‫שיצאו למסע ולהרפתקה‬
‫במטרה למצוא נפט למרגלותיהם‬
‫של הרי זגרוס בפרס.‬
‫כך נוסדה ‬‫"‬‫חברת הנפט האנגלו-פרסית".‬
‫השם השתנה בהמשך ל"בריטיש פטרוליום".‬
‫והעיתוי היה מושלם.‬
‫מלחמת העולם הראשונה החלה‬ ‫בתקיפות חיל פרשים ואנשים רכובים על סוסים‬
‫והסתיימה במטוסים,‬
‫טנקים, משאיות.‬
‫כשחיל הים של בעלות הברית‬ ‫עבר לשימוש בנפט במקום פחם,‬
‫הספינות שטו רחוק יותר לפני שנדרשו לתדלק.‬
‫- גרמניה נכנעת -‬
‫הנפט החל להניע את העולם.‬
‫אנשים גילו חופש מסוג חדש.‬
‫הם נסעו לכל מקום, טסו לכל מקום.‬
‫הנפט חילץ מעוני מיליוני אנשים.‬
‫הנפט יצר למעשה את העולם המודרני.‬
‫הנחנו צינורות, סללנו כבישים,‬
‫הקמנו תחנות דלק ובתי זיקוק.‬
‫כולם רצו להשקיע בנפט ובגז.‬
‫אבל הרווחים לא התחלקו באופן שווה.‬
‫אוקיינוס הנפט הגולמי שמתחת לחולות פרס‬
‫סלל את הדרך לצמיחה במזרח התיכון.‬
‫איראן קיבלה רק חלק זעיר מרווחי הנפט שלה‬
‫בעוד שהבריטים גרפו את כל השאר.‬
‫הם החליטו שנמאס להם מהעסקה הזאת.‬
‫הלאומנים האיראנים, שהתאפקו במשך זמן רב,‬ ‫הבהירו את כוונותיהם‬
‫להשתלט על תעשיית הנפט‬ ‫ולהפקיע אותה מידי החברה הבריטית.‬
‫משום כך, ב-1953,‬
‫בריטניה וארה"ב ארגנו הפיכה‬
‫כדי להדיח את מנהיג איראן‬ ‫שנבחר בהליך דמוקרטי ולהחליפו בשאה.‬
‫הם חשבו שהוא יהיה פתוח יותר‬
‫ליחסים טובים עם המערב.‬
‫וכך הגיע לשם לורד בראון הצעיר.‬
‫ביליתי באיראן שנים רבות כילד‬
‫כשאבי עבד בתעשיית הנפט.‬
‫וכשמלאו לו 18,‬
‫הוא התחיל לעבוד בעצמו ב"בי-פי".‬
‫הצטרפתי לתעשיית הנפט‬
‫מתוך אמונה שזה מקום שאפשר לפתור בו בעיות‬
‫שאיש לא פתר בעבר.‬
‫איך להשתמש בנפט‬ ‫כדי להתקדם ולהגיע רחוק יותר?‬
‫בזמנו,‬
‫"בי-פי" הייתה אחת משבע חברות‬ ‫משלוש מדינות בלבד‬
‫ששלטו ב-85 אחוז ממאגרי הנפט בעולם.‬
‫ובניגריה,‬
‫הם גילו מהר מאוד שהנפט‬
‫אינו מבטיח שגשוג לכולם.‬
‫תחת השלטון הקולוניאלי,‬
‫הבריטים איחדו בכוח מדינות שונות לאומה אחת.‬
‫ואחרי העצמאות, אזור הולדתו של נניממו‬
‫הודיע על התנתקות.‬
‫כילד צעיר, לא הבנתי‬
‫מה עומד על כף המאזניים.‬
‫בעיניי, הדבר המרגש ביותר היה‬
‫שתקום אומה חדשה בשם ביאפרה.‬
‫אבל האזור הזה כלל את רוב דלתא ניז'ר‬
‫ומאגרי הנפט שלה.‬
‫אז כשממשלת ניגריה הכריזה מלחמה,‬
‫הבריטים תמכו בה.‬
‫הכפר שלי היה בחזית פחות או יותר.‬
‫הממשלה חסמה את האזור.‬
‫על פי ההערכות, יותר ממיליון אזרחים‬
‫גוועו ברעב.‬
‫לפעמים אני עדיין שומע בראשי קולות‬
‫של אנשים שמבקשים עזרה, שמתחננים לאוכל.‬
‫זה משהו שלא שוכחים במהירות.‬
‫ביאפרה נכנעה ב-1970.‬
‫שנה לאחר מכן, ניגריה הצטרפה לאופ"ק,‬
‫ברית המדינות המפיקות נפט‬
‫שרצו להשתלט מחדש על מקורות האנרגיה שלהן.‬
‫בשנות ה-70 הן הפעילו את כוחן,‬
‫העלו את מחירי הנפט,‬
‫וכמה מדינות החרימו את ארה"ב‬ ‫בשל תמיכתה הצבאית בישראל.‬
‫לפתע נוצר משבר‬
‫שזעזע את הסדר הפוליטי.‬
‫תחנות הדלק התרוקנו.‬
‫חברות התעופה מצמצמות את הטיסות.‬
‫מפעלים נאלצו לסגור.‬
‫וב-1979, כשהאיראנים הדיחו את השאה‬
‫והשתלטו שוב על הנפט שלהם,‬
‫המחירים הרקיעו שחקים שוב.‬
‫ואף שזה פגע בצרכני הנפט…‬
‫זה מגוחך. אין לדעת עד לאן זה יגיע.‬
‫זה היה נהדר ליצרניות הנפט.‬
‫ניגריה נהפכה לאחת המדינות‬ ‫העשירות ביותר באפריקה.‬
‫אבל אחרי הפריחה של שנות ה-70,‬
‫מחירי הנפט צנחו‬
‫וכך גם כלכלתה של ניגריה.‬
‫לפי הרעיון של קללת משאבי הטבע,‬
‫מצבן של מדינות לא בהכרח משתפר‬
‫רק כי יש להן שפע של משאבים טבעיים.‬
‫זה עלול לשבש את ערך המטבע‬
‫ולהפוך תעשיות אחרות לתחרותיות פחות.‬
‫ולגרום לחוסר שקט כלכלי ולשחיתות.‬
‫הבעיה אינה המשאב.‬
‫הבעיה היא אופן ניצול המשאב.‬
‫עניין אחד הוא שהמדינה מקבלת את רווחי הנפט‬
‫ועניין אחר הוא‬ ‫מי מקבל את הכסף ולאן הוא מגיע.‬
‫תאגידים בינלאומיים לקחו נתח גדול.‬
‫ויתרת הכסף‬
‫מועברת ל"חברת הנפט הממשלתית של ניגריה"‬
‫הנמצאת בבעלות הממשלה‬
‫ואחראית גם לפיקוח על תעשיית הנפט במדינה.‬
‫כך שמדובר במפעיל שהוא גם רגולטור.‬
‫ומאז העצמאות,‬
‫מיליארדי דולרים נעלמו.‬
‫רמת שחיתות כזאת‬
‫משחיתה אנשים לא רק מבחינה כלכלית,‬
‫אלא גם את המערכת הפוליטית.‬
‫והיו לכך מחירים נוספים.‬
‫בדלתא ניז'ר, יותר מ-50 שנה של שפכים‬
‫יצרו 43,200 ק"מ של ביצות רעילות.‬
‫הילדים שוחים במים שמכוסים בנפט גולמי.‬
‫תוחלת החיים‬
‫היא 41 שנה, מהנמוכות בעולם.‬
‫דייגים לא יכולים יותר פשוט להניח‬ ‫את המלכודות שלהם בשעות הגאות.‬
‫הדייגים יוצאים לנהרות,‬
‫עובדים יומם ולילה ולא תופסים דבר.‬
‫ואין עוד לילות תחת אור הירח.‬
‫שרפות הגז המכוונות של תאגידי הנפט‬
‫בוערות 24 שעות ביממה, כל יום.‬
‫ובנוסף לכל זה,‬
‫ניגריה היא מדינה חמה ויבשה,‬
‫ולכן רגישה יותר לעלייה בטמפרטורות.‬
‫מ-2020, הטמפרטורה הממוצעת העולמית‬
‫עלתה ביותר ממעלה אחת.‬
‫גלי החום חזקים יותר,‬ ‫תכופים יותר וקטלניים יותר.‬
‫הם מזינים סופות הוריקן שמתחזקות מהר יותר.‬
‫שרפות פוגעות באזורים נרחבים הרבה יותר.‬
‫תגובת האקלים המשתנה‬
‫אינה לפליטות השנתיות,‬ ‫למה שפלטנו בשנה הנוכחית,‬
‫אלא לפליטות המצטברות שלנו.‬
‫אז המדינות העשירות יצרו את הבעיות.‬
‫אנחנו אחראים לפליטות האלו לאורך השנים.‬
‫אך המדינות המתפתחות נושאות בנטל התוצאות.‬
‫זה כבר גרם למיליוני אנשים לברוח מבתיהם.‬
‫השעון מתקתק,‬ ‫ונותר לנו רק לתהות אם יש תקווה‬
‫לצאת מזה בלי להגיע‬ ‫לנקודת האל-חזור עבור האנושות.‬
‫מה הסיכון? לא כוכב הלכת. הוא ישרוד.‬
‫אנחנו אלו שבסיכון.‬
‫העולם פולט כ-50 מיליארד טונות‬
‫של גזי חממה בשנה,‬
‫יותר מאי פעם.‬
‫והממשלות מסכימות‬
‫שעלינו להגיע לנטו-אפס‬
‫עד שנת 2050.‬
‫ולהשיג ניטרליות פחמנית.‬
‫נגיע לנטו-אפס בכל המדינות.‬
‫שאיפה חזקה להגיע לנטו-אפס.‬
‫הפחתה משמעותית בפליטות.‬
‫חקיקה לנטו-אפס.‬
‫ניגריה הציגה מסגרות מוסדיות‬
‫כדי לצמצם את הפליטות ב-20 אחוז.‬
‫הנושא הזה אינו כמו נגיף הקורונה,‬
‫כשדרוש חיסון אחד לטיפול בנגיף אחד‬
‫ובווריאנטים שלו.‬
‫זהו נושא רחב מאוד שדורש פתרונות רבים.‬
‫ותידרש טכנולוגיה רבה‬
‫שעדיין לא פותחה.‬
‫אבל כן נעשו שינויים משמעותיים.‬
‫אנרגיות רוח ושמש זולות כיום יותר מפחם‬
‫במדינות רבות.‬
‫טכנולוגיית הסוללות מתפתחת במהירות,‬
‫ממשלות משקיעות יותר‬ ‫בכוח הידרואלקטרי ובכורים גרעיניים,‬
‫המכוניות חשמליות‬ ‫נהפכות לזולות יותר מדי שנה,‬
‫ועבור שיט ארוך וטיסות ארוכות,‬
‫מהנדסים מפתחים‬ ‫דלקים ביולוגיים ומימן נוזלי.‬
‫אנשים מנסים למצוא פתרונות‬ ‫לכל משולש בעוגה הזאת.‬
‫המטרה הנוכחית אינה להגיע לאפס פליטות פחמן.‬
‫אנשים מתמקדים בנטו-אפס.‬
‫הם אומרים,‬ ‫"אנחנו נפיק פחמן אבל נקזז אותו."‬
‫באמצעות שיקום יערות, שטחי ביצה.‬
‫שיטות שונות בים.‬
‫שיוכלו לעזור לספוג את הפחמן.‬
‫או טכנולוגיות ללכידת פחמן,‬
‫שעדיין יקרות.‬
‫זאת הבעיה בהרבה מהפתרונות האלו.‬
‫אי לכך, ממשלות רבות מנסות להטות את האיזון.‬
‫ביותר מ-40 מדינות יש מס פחמן‬
‫במטרה להפוך את שרפת הדלקים המאובנים‬ ‫ליקרה יותר.‬
‫ובעשור האחרון, ארה"ב עוברת מפחם‬
‫לגז טבעי באמצעות סדיקה הידראולית.‬
‫ארה"ב נהפכה מיבואנית הנפט הגדולה בעולם‬
‫ליצרנית הנפט הגדולה בעולם.‬
‫ומפעלי הגז הטבעי שארה"ב בנתה‬
‫הם השקעה משמעותית בעתיד הדלקים המאובנים.‬
‫אבל זה סייע למדינה‬ ‫להפחית באופן משמעותי את הפליטות.‬
‫והפליטות מצטמצמות גם באירופה,‬
‫אך לא הפליטות העולמיות.‬
‫כשבוחנים את המקומות‬ ‫שהפליטות בהן גדלות כיום,‬
‫כל זה קורה בעולם המתפתח.‬
‫גם אם ארה"ב ואירופה ישתפו פעולה‬ ‫כדי לפתור את הבעיה,‬
‫לא נגיע ליעד אם לא נצרף את העולם המתפתח,‬
‫כי משם יגיעו הפליטות בעתיד.‬
‫אם לא נצמצם את הפליטות‬
‫בעולם המתפתח, כולנו נישרף.‬
‫כניגרית וכאפריקאית,‬
‫קשה מאוד לראות אנשים שחיים בעוני קיצוני‬
‫ולומר להם, "בואו נחכה כמה שנים‬
‫עד שנמצא את הפתרון הטוב ביותר‬ ‫כדי לחלץ אתכם מהעוני".‬
‫האדם הצעיר הממוצע באפריקה‬
‫רוצה אנרגיה בכמות זהה לזו‬ ‫של האדם הצעיר הממוצע באמריקה.‬
‫הם רוצים את אותן הזדמנויות.‬
‫ואנרגיה היא חוט השני‬
‫שמונע מאנשים לממש את הפוטנציאל שלהם.‬
‫אף שאדמת ניגריה עשירה באנרגיה…‬
‫זו מדינה שהגישה שלה לאנרגיה‬ ‫היא המוגבלת ביותר בעולם.‬
‫במדינה שחיים בה כ-200 מיליון אנשים,‬
‫למחצית מהם כמעט אין גישה לחשמל.‬
‫ואלו שיש להם גישה…‬
‫כל יום, בשעה תשע בבוקר,‬
‫אספקת החשמל הציבורית נפסקת באזור מגוריי,‬
‫מתחדשת ב-14:00 בצוהריים,‬
‫ואז נפסקת שוב ב-20:00.‬
‫אז ברוב העסקים‬
‫משתמשים בגנרטורים של סולר‬ ‫כדי שהאור ימשיך לדלוק.‬
‫ל-800 מיליון אנשים ברחבי העולם‬ ‫אין גישה לאנרגיה,‬
‫ואין להם מספיק אנרגיה‬ ‫כדי לנהל חיים מלאים ומכובדים.‬
‫לא מדובר באי נוחות.‬
‫זהו ההבדל בין חיים למוות‬
‫עבור הרבה אנשים.‬
‫הם צריכים להתפתח, לפתח חשמל ותשתיות כמונו.‬
‫אבל כיום אנחנו יודעים שיש דרכים טובות יותר‬
‫מהדרכים שהיו לנו לפני 200-300 שנה.‬
‫מדברים על "קפיצת צפרדע",‬
‫כלומר שמדינות מתפתחות‬ ‫יכולות לפסוח על הטכנולוגיות‬
‫שהעולם העשיר השתמש בהן כדי להתעשר.‬
‫במקום זאת,‬ ‫הן יתפתחו על בסיס אנרגיה מתחדשת.‬
‫יש צביעות בכך שהמדינות המפותחות‬
‫דורשות ממדינות‬
‫שאין להן הרבה כסף בעת זו‬
‫לבצע קפיצת צפרדע‬ ‫ולפסוח על משהו שהן בעצמן ממשיכות לעשות.‬
‫נניח שיש לי דודה בלאגוס,‬
‫והיא נוסעת באוטובוס ציבורי‬
‫מביתה למקום עבודתה כל יום.‬
‫היא חסכה כסף כדי לרכוש‬ ‫מכונית קטנה בעלת שתי דלתות,‬
‫שנוסעת מן הסתם על סולר או דלק.‬
‫היא אומרת,‬ ‫"אין לי כסף לקנות מכונית חשמלית".‬
‫ואומרים לה, "עלייך להמשיך לנסוע‬ ‫באוטובוס עד שתוכלי לקנות מכונית חשמלית".‬
‫כך נראה מעבר האנרגיה באפריקה.‬
‫לפני שאפשר להגיד לעולם המתפתח‬ ‫לא להשתמש בדלקים מאובנים, לא להשתמש בפחם,‬
‫חייבים לספק תמיכה כספית.‬
‫כדי שאפריקה תוכל באמת לבצע מעבר,‬
‫נדרשת השקעה שנתית של 70 מיליארד דולר‬ ‫לפי הערכות המומחים.‬
‫הצפון העולמי צריך לשלם חוב אקלים‬
‫על הניצול שנמשך שנים רבות כל כך.‬
‫חובתם של אלו שיצרו את הבעיה‬ ‫להשקיע במהלך הזה.‬
‫וכשמנהיגי העולם נפגשו בפריז ב-2015, ‬ ‫הם הסכימו על כך.‬
‫הסכם פריז ההיסטורי בוועידת האקלים‬
‫כולל משהו שנקרא "קרן האקלים הירוק",‬
‫דרך שבה מדינות עשירות‬
‫יכולות לסייע למדינות מתפתחות‬ ‫לבצע את המעבר.‬
‫הם התחייבו להעביר 100 מיליארד דולר בשנה‬ ‫עד שנת 2020.‬
‫ואנחנו לא מתקרבים לזה אפילו.‬
‫הם לא עמדו בהתחייבות‬
‫וחסרים עוד 90 מיליארד.‬
‫מדינות עשירות יותר משקיעות מיליארדים‬
‫במיזמי אנרגיה נקייה ברחבי אפריקה,‬
‫אבל הן משקיעים אפילו יותר בדלקים מאובנים.‬
‫ב-2020,‬
‫ראש ממשלת בריטניה‬ ‫נאם בפסגת בריטניה-אפריקה.‬
‫אין טעם שבריטניה תפחית את שרפת הפחם‬
‫ואז נפנה לאפריקה‬
‫ונרפד את הכיסים שלנו‬
‫כשנעודד מדינות אפריקאיות‬
‫להשתמש יותר בפחם, נכון?‬
‫אך כעבור כמה ימים התברר‬ ‫ש-90 אחוז מעסקאות האנרגיה‬
‫שבריטניה ביצעה באותו שבוע‬
‫היו במיזמי דלקים מאובנים.‬
‫ודפוס זה נמשך.‬
‫סין הפכה את טכנולוגיות הרוח והשמש‬ ‫לזולות בהרבה,‬
‫אבל עדיין ממשיכה להשקיע במפעלי פחם.‬
‫ולאחרונה, ארה"ב השקיעה תשעה מיליארד‬
‫בדלקים מאובנים ברחבי העולם,‬
‫בעיקר באפריקה שמדרום לסהרה.‬
‫אף שרחובות המדינות העשירות אכן נקיים יותר,‬
‫המכוניות חסכוניות יותר או חשמליות,‬
‫דגמים זוללי דלק ישנים רבים‬
‫אינם נעלמים מהעולם.‬
‫הם מיוצאים למדינות כמו ניגריה,‬
‫כי אלו המכוניות היחידות‬ ‫שרוב האנשים שם יכולים לקנות.‬
‫אפריקה משמשת מזבלה לטכנולוגיות.‬
‫ואף שניגריה היא‬ ‫מפיקת הנפט הגדולה ביותר ביבשת,‬
‫בתי הזיקוק הספורים שבה‬ ‫סגורים או לא מתפקדים.‬
‫אז הם מייצאים נפט גולמי לכל העולם‬
‫ומייבאים את רוב הדלק שלהם מהולנד ובלגיה.‬
‫אבל הם לא שורפים את אותו חומר.‬
‫חוקרים גילו בדגימות סולר רמות גופרית‬
‫גבוהות פי 204 מהמותר‬
‫תחת תקני הדלק האירופיים.‬
‫כספים רבים מושקעים בהרס בעולם היום.‬
‫האתגר שהעולם ניצב לפניו כרגע הוא‬ ‫המעבר ממערכת לא שוויונית‬
‫למערכת צודקת והגונה יותר.‬
‫אני בהחלט מרגיש אחראי‬
‫גם ליתרונות של הנפט והגז,‬
‫וגם לסוגיות כמו שינוי האקלים.‬
‫ב-1997,‬
‫לורד בראון נשא נאום‬
‫שזעזע את תעשיית הנפט.‬
‫אנו מזהים השפעה אנושית ברורה על האקלים.‬
‫תגובת עולם הנפט הייתה קשה,‬
‫והם הכריזו ש"עזבתי את הכנסייה".‬
‫אך כעת, ענקיות הנפט בעולם‬
‫מכירות אף הן בעובדה שעלינו להגיע לנטו-אפס.‬
‫הן רואות לאן נושבת הרוח הפוליטית‬ ‫ומתאימות את עצמן.‬
‫הן חייבות לתרום לפתרון,‬
‫לא רק לקוות שהמילה "סליחה"‬ ‫תחלץ אותן מתא העונשין.‬
‫רוב החברות צריכות לקבל החלטה.‬
‫אך בסיכומו של דבר, חברות הנפט בחרו‬
‫בנפט.‬
‫רק אחוז אחד מההשקעות שלהן‬ ‫מופנה למקורות אנרגיה מתחדשים.‬
‫לפי אחד הדו"חות, ב-2030,‬
‫רוב ענקיות הנפט בעולם‬
‫יפיקו בפועל‬
‫כמויות נפט גדולות יותר מהיום.‬
‫ובעוד שחברות פרטיות שלטו בעבר בעולם הנפט,‬
‫חברות ממשלתיות מפיקות כיום‬ ‫כמחצית מהנפט והגז העולמיים,‬
‫ורבות מהכלכלות שלהן תלויות בהם מאוד.‬
‫מדינות שהכלכלות שלהן תלויות מאוד בנפט‬
‫ניצבות בפני אתגר אמיתי.‬
‫הייצור שלהן נוטה להיות זול יותר משל אחרות,‬
‫ולכן סביר להניח שהן יהיו האחרונות‬
‫ש"יכבו את האור" של התעשייה.‬
‫הכלכלה העולמית של 88 טריליון דולר‬
‫מבוססת על מערכת אנרגיה‬
‫שלנפט יש בה תפקיד ראשי.‬
‫מעברי אנרגיה אחרים נמשכו מאות שנים.‬ ‫זה אמור לקרות בעוד 30 שנה.‬
‫אני מצפה שהנפט יישאר איתנו עוד זמן רב,‬
‫אבל ישתמשו בו אנשים‬
‫שאין להם ברירה אחרת חוץ מלהשתמש בנפט.‬
‫למדינות עשירות שאחראיות היסטורית‬
‫לחלק הארי בפליטות הפחמן‬
‫יש את האחריות הגדולה ביותר לפעול ראשונות.‬
‫אז מדובר בסוגיה של הגינות,‬
‫ובמובן מסוים כולם צודקים כאן,‬ ‫אבל זה לא באמת משנה.‬
‫כולנו צריכים לעבוד על זה ביחד,‬ ‫בין אם זה הוגן ובין אם לא.‬
‫במדינות המתפתחות אומרים,‬ ‫"אנחנו רוצים להיות חלק מזה.‬
‫אנחנו רוצים לבצע את המעבר‬ ‫אבל אנחנו זקוקים לעזרה".‬
‫לא נשיג את מטרות האקלים שלנו‬
‫אם לא נשיג גישה אוניברסלית לכולם.‬
‫סוגיות האנרגיה, שינוי האקלים‬
‫והפיתוח צריכות להיות סוגיה אחת.‬
‫בעוד 30 שנה, העולם ייראה אחרת.‬
‫כמה הוא ישתנה ואיך הוא ייראה,‬
‫קשה עדיין לדעת.‬
‫קשה לפעמים לחלום על העתיד‬
‫ועל הדרך לשם.‬
‫אבל אפשר להקים מערכת חדשה.‬
‫ובכך אני תולה את תקוותיי.‬
‫תרגום כתוביות: דנה סבן‬