Éltek oly nemes jellemű és hősies kutyák,
akik annyit tettek az emberiségért mint kevesen közülünk,
KUTYAHÍRESSÉGEK CSARNOKA
Lajka, aki az életét adta azért, hogy határainkat tágíthassuk.
Ez a kutya előfutára lehet
az ember holdra utazásának.
És Frida, akinek romok alá szorult emberek tucatjai köszönhetik az életüket.
…visszaadva a reményt, hogy még többen megmenekülhetnek.
És Kuno,
aki tűzharcban az élre törve hatástalanította az ellenséget.
Amikor kellett, életeket mentett.
Ma a kutyák koronavírust,
invazív fajokat
és rákot szimatolnak ki, akár az első stádiumban.
Vakokat vezetnek,
epilepsziásokat védenek a sérülésektől,
és megnyugtatják azt, akit más nem tud.
Ember és kutya kapcsolata kétségtelenül különleges.
Mehetsz!
Pedig annyira azért nem okosak.
És nem is ők a legközelebbi rokonaink az állatvilágban.
Akkor vajon a föld minden állata közül
miért épp a kutya az ember legjobb barátja?
És mit árul el ez rólunk?
A NETFLIX SAJÁT GYÁRTÁSÚ DOKUMENTUMFILM-SOROZATA
A kutyák határozottan elégedettnek tűnnek.
Egy-egy dédelgetett uszkár mögött
emberi beavatkozások hosszú sora rejlik.
A kicsik még nem tudják, hová, de elindultak.
Az új családtagunk, Miss Beazley.
KUTYÁK
Jó a tévében szerepelni? Nem is tudod, milyen híres vagy.
Ettől is vagy ilyen bájos.
A KUTYA SZERETET C. KÖNYV ÍRÓJA
Becslések szerint
több mint 800 millió kutya él bolygónk felszínén.
Ezeknek több, mint a fele háziállat.
Olyan korban élünk,
amikor az ember
fajok ezreinek kihalását okozza,
de van néhány faj
amelyik tényleg kitalálta,
hogy jöjjön ki az emberrel.
és erre a kutyák jelentik az első számú példát.
Ha megnézzük, hogyan élnek velünk a kutyák,
és milyen szépen gondjukat viseljük, szerencsés esetben, persze,
azt hiszem, remek életük van.
A kutya az első háziasított állat.
A KUTYÁK INTELLIGENCIÁJA ÍRÓJA
Ez elég meglepő.
Ott volt ez a rengeteg kedves növényevő körülöttük,
és ők mégis a farkas szelídítésével kezdték,
egy húsevő ragadozóval, ami akár meg is ölhette volna őket.
Nem tudjuk biztosan, hogyan kezdődött farkas és ember barátsága,
de egy uralkodó elmélet…
A dögevő hipotézis szerint
EVOLÚCIÓBIOLÓGUS
az emberek a megmaradt húst odahajították a farkasoknak,
és kialakult bennük egy képzettársítás,
mely szerint az ember nem is olyan rossz dolog.
Az ember nem egyszerűen elhárított egy fenyegetést,
egy újfajta védőerőt hozott létre.
Ha egy farkas van az oldalunkon,
akkor az még más farkasokkal szembekerülve is,
jelezni fogja nekünk, hogy, „Hé, itt valami készül!”
A biztonsági szolgálatok ideje előtt
a kutyák látták el ezt a szerepet.
Mivel a legbarátságosabb farkasok több maradékhoz jutottak,
a generációváltások során egyre szelídebb utódok születtek,
és egy teljesen új fajjá alakultak.
1959-ben egy Dmitrij Beljajev nevű orosz tudós
GENETIKUS
megpróbálta ezt a folyamatot egy másik állatfajjal leutánozni.
Összegyűjtött egy csomó ezüstrókát,
majd a legszelídebbeket kiválogatva egy új generációt hozott létre.
Ugyanígy járt el a kölykökkel, majd a kölykök kölykeivel is.
és így tovább.
Tizenöt generációval később…
A válogatás hatására az egykor agresszív és alattomos rókák
KUTATÁSVEZETŐ NOVOSZIBIRSZK INTÉZET
olyan barátságos állatok lettek, akár a kutyák.
Biológiai változáson mentek át.
Körülbelül feleannyi stresszhormont termeltek, mint vad őseik.
A mellékvese, ami a stresszhormont termeli,
ténylegesen kisebb lett,
a szerotoninszintjük pedig megnőtt,
vagyis boldogabb állatok lettek.
A megjelenésük is változott.
A farkuk kanyargósabb,
a testük kerekdedebb,
a fülük kajlább,
az arcuk fiatalosabb,
egész lényük egyre bájosabb lett.
És, igen…
egyre kutyaszerűbb.
A cukiság beindítja a szülői működési módot.
Ha elképzelünk egy kisbabát, egy egészen kicsi csecsemőt,
az ösztöneink beindulnak,
védelmezni akarjuk azt a nagyon kicsi lényt.
A kutyák elveszett túlélési képességeiket újakkal pótolták,
elsősorban szívünk húrjain játszva.
Az úgynevezett kiskutya tekintet
egy könyörgés,
amit a kutya csakis az ember számára tartogat,
hogy megkapjon valamit, ennivalót, simogatást, ilyeneket.
Más kutyákra ezzel nem tud hatni.
Tudod, hogy ez rosszaság?
És mi bekajáljuk.
De annyira édes vagy.
Egy menhelyen végzett felmérés szerint
minél többször használja egy kutya a kölyökkutya-tekintetet,
annál hamarabb talál gazdára.
Na öreg, készen állsz?
A kutyák rendkívüli dolgot vittek véghez.
Ül!
A komoly nyelvi nehézségek ellenére
kitalálták, hogyan beszéljenek hozzánk.
Mondjad!
Tessék, most is épp mondani akar valamit. Egy ilyet akar.
Én beszélek hozzá, és ő…
Ő megteszi, amit kérek. Ez történik.
A testbeszédet könnyű megérteni,
hiszen annyi időt tölt velük az ember, mire felnőnek.
Mondd, mit szeretnél? Köszönöm.
Vannak itt módszerek. Ha akar valamit, biztosan tudatni fogja velemi.
Vannak ilyen jellegzetes viselkedéseik,
jelzések arról, mit akarnak, mit próbálnak mondani.
De nem tudom. Van, hogy félreértem.
A kutyák sokféle érzelmet és óhajt tudnak kinyilvánítani.
De íme, az alapok.
A kutya ugatásából sok minden megállapítható.
Az első, hogy a kutya
magas hangon ugat-e.
Ez egy boldog kutya.
Vagy mély hangon.
Aggasztja valami.
A következő, hogy sokszor vakkant-e?
Azt jelenti: „Feszült vagyok, vagy izgatott.”
Vagy csak néhányat?
„Ez annyira nem érdekes.”
Az ugatás mintázata is fontos.
Ez az ugatás lényegében
a „riadóztató” ugatás.
Azt jelenti, „Gyere, és nézd meg!”
De ne feledjük, a kutya őse a farkas,
és ha az egy őz felbukkanását ugatással jelezte volna a többieknek…
A vacsorájuknak annyi lett volna.
Ezért a kutyában
csodálatos tehetség fejődött ki a testbeszédre.
A kutya farka
az érzelmek hőmérője,
amivel a kutya elmondja, mit érez.
Fent van vagy lent?
DOMINÁNS, FÉLÉNK
Gyorsan vagy lassan csóválja?
IZGATOTT, AGGÓDÓ
A fülekről is sok mindent leolvashatunk.
Agresszív.
Alázatos.
Nyugodt.
Az emberek egész jól értelmezik ezeket a jeleket,
de a kapcsolatot valójában az működteti,
hogy a kutyák kivételes tehetséggel olvasnak bennünk.
A kutya szaglóképességének ebben nagyon nagy szerepe van.
MUNKAKUTYAKÖZPONT VEZETŐ
Úgy működnek, hogy szagok formájában, az orrukon át észlelik a világot.
A levegő nem csak a tüdejükbe jut,
hanem részben egy kifejezetten szagérzékelésre szolgáló kamrába is.
Így nálunk sokkal jobban tudnak futás közben is szagokat érezni.
Fajtától függően, a kutyák szaglása
tíz- vagy akár százezerszer jobb a miénknél.
Séta közben folyamatosan figyelik
a többi kutya vizeletének szagát.
Vagy, ahogy dr. Otto nevezi…
A „pisipostát.” Ha minden kutya rápisil az oszlopra,
a kutya megtudja, hogy ki volt ott, hogy érezte magát.
A kutyapisi olyan, mint a Facebook.
Mutatja a másik korát, nemét, hangulatát, és párosodásra való hajlandóságát.
És hogy találkoztak-e már.
A világnak vannak olyan rétegei
amiket a kutyáink érzékelnek, és amiről mi nem is tudunk.
Ha egy feleség átmegy a nappaliján, talán észreveszi,
hogy a szobanövény szomjas,
és hogy a férje a kanapén tölthette a délutánt.
Most pedig süt valamit Mi lehet? Csokis keksz?
Úgy látszik, lazítós napot tart.
Egy kutya, ugyanebben a térben sétálva, kicsit másképp látja dolgokat.
Az a növény beteg.
A kanapéban poloskák vannak.
Anya menstruál.
Apa tojásból, vaníliás kivonatból és lisztből csinál valamit.
És enyhe szorongásrohama is van.
AGGODALOM
SEGÍTEK!
A kutyák mindenféle érzelmet képesek érzékelni.
Részben ezért ennyire hatékonyak segítő állatként.
Az ő világában minden annyira rémisztő és frusztráló volt.
Mivel nem tudott beszélni, nem tudta világosan kifejezni,
mire van szüksége, mit akar, és mit érez elviselhetetlennek,
folyamatosan akadályoztatva érezte magát.
A Clarke családban öt gyermek van,
és közülük ketten, Meadow és a bátyja, Colton,
az autizmus spektrumzavarral élnek.
Meadow-val az volt a legnehezebb,
hogy sokat küzdött
az önkárosító magatartással.
A fejével ütötte a falat, ablakokat próbált betörni,
székekkel csapkodott.
Bármit, ami…
Ami csak a keze ügyébe került.
Elég erőszakos kisgyerek volt.
Az egészségügyi szakemberek legtöbbje csak intézetbe dugta volna.
Egy orvos azt javasolta,
mondjunk le a szülői jogainkról, mert könnyebb lenne az életünk,
ha nevelőintézetbe adnánk, és továbblépnénk.
Jól van, menjünk. Gyerünk, Coco!
Csinálj egyet!
Aztán hallottak egy új módszerről,
ami más, autizmussal élő gyerekeknél működött.
A segítő kutyáról.
Mobilitástámogató kutyának számítanak.
Colton és Meadow akár be is csukhatják a szemüket,
ha a külvilág túl erős ingert jelent.
Ollie kormányosként vezeti Coltont a külvilágban.
De a kutyáik ennél többet tettek.
Ha a gyerekeket valami kiborítja, a kutyák megböködik őket,
ráveszik őket, hogy leüljenek,
megnyalják a kezüket, egyszerűen segítenek nekik megnyugodni.
Az átalakulás Meadow-nál
azonnal megkezdődött, ahogy Unát megkapta.
Azonnal abbamaradt az önbántalmazás.
Úgy tűnt, mintha Una nem csak érzékelné, amit Meadow érez,
hanem tényleg értené.
Una jó kislány.
A gyerekek már nem érezték magukat annyira egyedül.
Az anyának kéne annak lennie, aki mindent tud.
De a mi gyerekeinkkel ez nagyon nehéz.
Sosem tudhatod, mi túl sok, mi nem elég.
A kutyáik tudják,
mikor kell egy puszi, és mikor húzódjanak vissza.
Tudják, mikor túl sok, és mikor nem elég egy érintés.
Úgy tűnik, sohasem tévednek.
Gyerünk! Kapaszkodj bele!
Egy friss tanulmány újabb fényt vet arra a folyamatra,
ahogy a kutyák az érzelmeinkre ráhangolódnak.
Önkénteseknek olyan filmrészleteket játszottak le,
amelyek érzéseket váltanak ki.
Például a Ragyogás legfélelmetesebb részét.
Itt van Johnny!
Vagy ezt a ragályosan vidám jelenetet a Dzsungel könyvéből.
Közben az általuk kiválasztott verítékből mintákat vettek, majd azokat
szívmonitorra kötött kutyák orra alá dugták.
Ez a kémcső félős verítéket tartalmaz,
a tipikus reakció pedig ilyen.
A kutya szívverése felgyorsul, és egy sarokba szalad.
Ez a kutya boldog verejtéket szagol.
Csóválja a farkát és felugrál, mint aki játszani akar.
A kutyák mintegy visszatükrözik az önkéntesek érzéseit.
Amikor egy ember tesz így, vagyis átérzi azt, amit a másik érez,
empátiának hívjuk.
A fejedet mutasd, ne a fenekedet!
Gyerünk! Ülj vissza!
Jó kislány! Jól van.
Oké, folytathatjuk.
Egy pszichológus sokszor attól tart,
hogy az állatokat emberi tulajdonságokkal ruházza fel,
és magam is szigorúan kritizáltam az ilyesmit.
A személyes fordulópont számomra az volt,
amikor Xephos belépett az életünkbe.
Szervusz, drágám!
…és rájöttem, hogy van valami rendkívüli ebben az állatban.
És nem az intelligenciája, hanem a szeretetre való csodás képessége.
Tudományos szempontból a fordulat
apránként valósult meg bennem.
Az egyik első lépés 2016-ban történt.
Gyere, van itt neked néhány virsli! Ügyes!
Egy Gregory Berns nevű tudós kutyákat képzett ki arra,
hogy teljes nyugalomban feküdjenek az MRI készülékben.
Így lehetőség nyílt arra,
hogy fantasztikusan gazdag és részletes képek készüljenek
a kutya agyában zajló tevékenységről,
amire korábbi példa nincs.
Teljesen! Ez az, jó kislány!
Amikor a kutya bent volt a készülékben, felmutatták annak a jelét,
hogy egy darab kolbász közeledik.
És egy másikat, ami azt jelentette…
A szeretett emberi lény közelít, és egy pillanat múlva megjelenik.
Szép volt, Zoé! Ügyes voltál!
A legtöbb esetben a kutya jutalomközpontja ugyanannyira izzott fel.
És a kutyák egyötöde számára…
A gazdi várható közeledte
még a közelgő kolbászdarabnál is nagyobb öröm.
Szóval szeretsz.
A legtöbb gazdi bizakodik abban, hogy ez így van.
Igen. Szeret.
És én is szeretem őt.
Biztos vagyok benne, teljesen.
Mindig örülnek, amikor meglátnak. Az emberek nem mindig.
Igen, a kutyám szeret engem.
Hiszem, hogy a kutyám szeret.
Ajánlom neki, hogy szeressen.
Hogy lehet a szeretetet leírni?
Nincs rá definíció.
Ezért is ihletett nagyszerű verseket,
és menő videóklipeket a 80-as években.
Mi a szerelem?
Mondd, ez tényleg szerelem?
Ez szerelem?
Tudni akarom, mi a szerelem?
Ha az ember egy ellenőrzőlistával akarná eldönteni, mi az, és mi nem,
a „jobban kedvel-e a virslinél?” egyfajta beugró kérdés lehetne.
És az empátia, amire tudjuk, hogy a kutya képes,
valószínűleg ott lenne a listán.
Aki szeret valakit, az tesz érte dolgokat,
ezt a feltételt a kutyák simán teljesítik.
A hűség?
A kutyák ezt is kipipálhatják.
De a szeretet ennél többet jelent.
Az összetartozás mély érzését,
amitől a világ többi része háttérbe szorul.
2015-ben konkrét méréseket végeztek annak kiderítésére,
hogy a kutyák vajon éreznek-e ilyet.
Az oxitocin szintjét mérték. Ez az anyag szeretethormonként is ismert,
mivel kiugró értéket a kisbaba, és őt a karjába vevő szülő esetében,
és új szerelem idején ér el.
A laboratóriumban a kutyák gazdáikkal együtt voltak jelen,
akiknek nem volt más feladatuk, mint ülni, és a kutyájuk szemébe nézni.
Kiderült, hogy az oxitocin szintje
mindkettőjüknél megemelkedik.
A szeretet a szervezet hormonjaiban testesül meg.
Tudományosan ez a „fajok közötti, oxitocin alapú pozitív visszacsatolás”.
Mi, tudósok valamiféle kényszert érzünk a szaknyelv használatára.
Nevezhetnénk akár szeretetnek is.
Egy kiváló kollégám, dr. Bridgett vonHoldt
a Princeton Egyetemről
az egyik legfőbb szakértője
a kutya genomjára vonatkozó kérdéseknek.
Azt kereste, mi teszi annyira mássá a kutyát és a farkast
a legmélyebb szinten,
és az egyik, nyitottsággal kapcsolatos gén
kivált a többi közül.
Ez magyarázza a sok hőstettet, amit a kutyák véghezvittek,
hogy kimentenek minket a romok alól,
és hogy elénk vetik magukat a tűzharcban.
A szelekciós folyamat, ami a kutyákat mind barátságosabbá és cukibbá tette,
a szeretet iránti nyitottságot belekódolta a DNS állományukba.
Ez az ő különleges képességük.
Patkányok is kiképezhetők ugyanilyen munkákra.
Ez lehetséges, tettek is ilyet.
Ám ha az ember valóban fel akarja használni ezeket az állatokat,
robbanóanyagok és drogok felkutatására,
a kutyával ezerszer könnyebb dolga lesz,
mert a kutya tényleg segíteni akar az embernek.
Egy hete volt az esküvőm, így sokat gondolok a szeretetre.
Ahhoz, hogy mást szerethessünk, először magunkat kell megszeretnünk.
És rájöttem,
a kutyám már akkor is szeretett, mielőtt magamat megszerettem volna.
- Franklin tigris. - Franklin tigris.
A kutyáinkat nem érdekli, milyen hangosan sikítanak,
vagy milyen rossz napjuk volt.
Akkor is szeretik őket.
Régészek feltártak egy 14 000 éves sírt,
amelybe egy emberpárral együtt két kutyát is eltemettek.
Találtak egy olyan 12 000 éves sírt is,
amelybe egy nőt úgy temettek el, hogy kezét egy kiskutyán nyugtatta.
Egy Arrianosz nevű ókori görög írt egy könyvet
kis híján 2000 évvel ezelőtt.
Arról mesél benne,
hogy mennyire szereti a kutyáját.
Ezek szinte az első könyvek, amit egyáltalán bármiről is írtak,
és arról van bennük szó, hogy mennyire szeretik a kutyáikat,
és az mennyire szereti őket.
A kutya azért alakult ki, és azért tudott boldogulni,
mert gondoskodtunk róla,
de a tőlük kapott vigasztalás és szeretet
a mi túlélésünk szempontjából is fontos lehetett.
A rendelkezésre álló tények mind azt mutatják,
„Igen, Deja szeret minket, és mi is szeretjük őt.”
Mindazt, amit bármely más élőlény esetleg tehet vagy mutathat,
akár viselkedésben, akár testi vagy agyi működésben,
a kutyádon az mind látható.
Ha a világon akár egyetlen lényről is el tudod hinni, hogy szeret,
akkor el kell hinned, hogy a kutyád szeret téged.
Ugye, drágám?
A feliratot fordította: Pers Dóra