- Szépség. - Szeretet.
- Egység. - Család.
- Elfogadás. - Befogadás és szabadság.
Ez a zászló félelmet kelt.
- Gyűlölet. - Harag.
- Népirtás. - Brutalitás.
Propaganda.
Büszkeség.
- Álmok és a boldogságra való törekvés. - Biztonságérzet.
- Megosztottság. - Elnyomás.
Néha zavart és csalódottságot érzek.
Egy zászló képes félelmet vagy széthúzást kelteni, de egyesítő erő is lehet.
Kifejezheti, kik vagyunk és mit akarunk.
NACIONALIZMUSKUTATÓ TÖRTÉNÉSZ
Egész más dolgokat jelenthet egyik vagy másik embernek.
Rendkívüli erővel bíró és olykor rendkívül veszélyes eszközzé válhatnak.
Hogy tud egy textildarab embereket egybefogni és elválasztani?
Hogyhogy ekkora erő van benne?
A NETFLIX SAJÁT GYÁRTÁSÚ DOKUMENTUMFILM-SOROZATA
Hűséget fogadok a zászlónak.
Elhelyezte ideálját, hazaszeretetének szimbólumát.
A zászlók minden szívben melegséget ébresztenek.
Harcoltunk ezért a zászlóért.
Ha a zászlók mesélni tudnának, regényeket írhatnának.
Az a zászló gyűlöletet testesít meg.
A zászló megváltoztatása egy új hozzáállást jelez.
Oszthatatlan nemzet, amely szabadságot és méltányosságot nyújt mindenkinek.
ZÁSZLÓK
Az egyik legalapvetőbb emberi szükséglet a valahová tartozás érzése.
Ezért alakítottunk törzseket, klánokat és vallásokat.
Amikor a csapatunk győz, saját sikerünkként éljük meg.
Ha a csapatunk nyer, örülünk.
Ha veszít, fájdalmat érzünk,
pedig velünk nem történt semmi.
Személyes identitásunk beleolvad egy nagyobb egészbe.
Ezt az egészet jelképezi a zászló.
A zászló az egyik legerősebb ideológiai tartalmú jelzés
kultúránk jelkészletében.
A zászlók valamikor csak eszközök voltak. A korai társadalmak segítségükkel
távolról jelezték az uralkodó, vagy az ellenség közeledtét.
A hajók üzenetváltásra használták őket, és döntő szerephez jutottak a csatákban.
Tudnunk kell, hol vannak a barátaink, és hol az ellenségeink.
A zászló jelzi a helyzetüket.
Zászlókat egykor mindenféle anyagból készítettek, a szőrtől a fémig.
Később, kb. 6000 évvel ezelőtt, Kínában feltalálták a selymet.
Gyorsan elterjedt a világban
a Selyemút néven ismert kereskedelmi úthálózat révén.
A tekintélyes uralkodóknak selyemzászlóik voltak.
FRANCIA KIRÁLYSÁG
BRAZIL CSÁSZÁRSÁG
PORTUGÁL KIRÁLYSÁG
CSING-DINASZTIA, KÍNA
OSZTRÁK-MAGYAR MONARCHIA
De a királyságok hanyatlani kezdtek.
A 19. században kétféle forradalom zajlott le.
A technológiai fejlődés következtében
az emberek egyre többet tudtak arról, mi történik az országukban.
Az uralkodók és kormányzók elveszítették a hatalmukat.
Egy újfajta politikai entitás jött létre,
a nemzetállam.
Az uralkodó nélküli nemzeteknek meg kellet határozniuk magukat.
A nemzetállamként való együvé tartozás érzésének előmozdítására
némi márkaépítésre volt szükség.
Közös értékrendszer kellett...
AMERIKAITÖRTÉNELEM- ÉS ZÁSZLÓTANPROFESSZOR
ebben segített a zászló.
A híres német író, Goethe mondta egyszer:
„Egy ország története egy névvel és egy zászlóval kezdődik,
majd az ország ezekkel egybeforr,
épp úgy, ahogy az ember beteljesíti a sorsát.”
Szépséges álomként él bennem
a demokratikus és szabad társadalom eszméje.
Ez egy olyan eszme, amiért kész vagyok meghalni.
Amikor Nelson Mandela e szavakat mondta,
a dél-afrikai zászló négy zászlóból állt össze.
Az Egyesült Királyság és két holland gyarmat zászlója
a régi holland zászló közepén elhelyezve.
Az ország gyarmatosítóit jelenítették meg.
Egy egység a fekete bőrű lakosság kizsákmányolására.
JOHANNESBURGI FŐBÍRÓSÁGI BÍRÓ
Engem törvény kényszerített arra, hogy speciálisan
feketék számára tervezett iskolába járjak.
Be se mehettem a városba, ahol a fehérek éltek.
CSAK EURÓPAIAKNAK
Emlékszem, hogy gyerekkoromban kaptam egy ilyen zászlót.
Mikor később ráébredtem, hogy arra kényszerítettek...
MÁSODOSZTÁLYÚ BUSZMEGÁLLÓ
hogy saját elnyomatásom szimbólumát
lengessem a kezemben, azt igazán
gusztustalannak láttam.
Kezdtem ráébredni,
hogy valaminek itt meg kell változnia.
Az Afrikai Nemzeti Kongresszus, vagyis az ANC ezért a változásért harcolt.
Egy tüntetés során, 1960-ban
a rendőrség tüzet nyitott.
A sharpeville-i mészárlásban
69 fegyvertelen tüntetőt öltek meg.
A kormány nem sokkal ezután betiltotta az ANC-t.
Pár évvel később
egyik vezetőjét, Nelson Mandelát életfogytiglani börtönbüntetésre ítélték.
Megtiltották az ANC zászlójának használatát is.
A zászlónak több kontinensen átívelő története van.
Etiópiában kezdődött. Ez az egyetlen afrikai ország,
amely sohasem volt gyarmat, és elsőként fogadott el nemzeti zászlót.
Idővel a zászló többször módosult,
ahogy az uralkodók egymást követték.
A kommunista uralomtól
a köztársaságig.
Etiópián kívül ez a zászló Afrika felszabadulásának jelképe lett.
Ahogy az afrikai országok kitörtek a gyarmati létből,
és megalkották saját zászlóikat,
legtöbbször az etióp zászlóból indultak ki.
Etiópia egy másik zászlóhoz is ihletet adott.
A világ másik oldalán az 1920-as években jött divatba a következő sláger.
Zászlója minden népnek van Csak a négusoknak nincs
A jamaicai politikai aktivista, Garvey ezt meghallotta,
feldühödött a rasszista szövegen, és elhatározta, hogy zászlót tervez.
Inspirációként Etiópia zászlóját használta.
A sárga színt felváltotta a fekete, ez jelképezte Afrika népét,
akiket a rabszolga-kereskedelem szétszórt a világban.
Pánafrikai zászlónak nevezte el.
„Ha mutatsz egy nemzetet vagy rasszt, melynek nincs zászlója,
én mutatok neked egy népet, akiben nincs büszkeség.”
Pár évvel később, amikor az ANC saját zászlót hozott létre,
Garvey zászlóját vették alapul.
1990-ben,
27 év rabság után, Mandela kiszabadult a börtönből.
Tárgyalások kezdődtek az apartheid megszüntetéséről,
és lezajlott az első igazságos és szabad választás.
DÉL-AFRIKA SZAVAZ
A választás napján életemben először
én is szavazhattam.
Megható,
szinte varázslatos élmény volt.
Azon a napon, amikor először szavazhattunk,
már az új zászlót vonták fel.
Az új dél-afrikai zászló
a régi zászló és az ANC zászlójának egyesítésével született.
Az egység szimbóluma volt.
Általa én is
azonosulni tudtam a saját hazámmal.
A zászlók különleges erővel árasztják az egység és lojalitás érzését,
és a kormányzatok számára ez egy hatásos eszköz.
Okkal kötelező több országban is az iskolai zászlóhasználat.
Több mint 60 országban, a nemzeti zászló meggyalázásáért
pénzbírság vagy akár börtönbüntetés jár.
Sok országban szabályok írják elő, hogy kell bánni a zászlóval,
vallási szentségeknél szokásos tiszteletadást írva elő.
Ez a propaganda egy fajtája,
egy állásfoglalás népszerűsítése.
Senki nem értette ezt jobban Adolf Hitlernél.
És a német Führer.
Adolf Hitler az első világháború
és a németeket ért csalódás után felismerte,
hogy egy szimbólum használatával
sokakat lehetne egyesíteni
egy szebb jövő képét vetítve eléjük.
Hatalomra kerülése előtt Hitler a hadseregben
az oktatás és propaganda területén dolgozott,
ahol megtanulta a tömegek befolyásolásának művészetét.
Önéletrajzában, a Mein Kampfban
Hitler ezt írta:
„Egy erőteljes szimbólum megindíthatja a mozgalom iránti érdeklődést.”
A náci párt zászlója képes volt félelmet kelteni,
de megvolt benne a lelkesedést kiváltó erő is.
Hitler egy több mint 500 oldalas
arculattervezési kézikönyvet is létrehozott.
Kancellárként egyik első intézkedése
a régi zászló betiltása, és a náci zászló bevezetése volt.
Ezután a zsidóknak megtiltotta a zászló használatát.
Egy zászló nemcsak a „mi”,
de az „ők” felépítésére is képes.
És a történelem során sokszor játszottak ilyen szerepet.
Egy mondás szerint a háborút államok generálják,
a háború pedig államot.
Világszerte zászlók buzdítottak a hadsereghez való csatlakozásra.
És a katonák önfeláldozásának fennkölt szimbólumai lettek.
Különösen igaz ez az amerikai zászló esetében.
Az amerikai zászló kultusza...
LOBOGJ SOKÁ
a 19. században indult el a hazafias kultúra ösztönzésére.
Az első ország volt, ahol hűséget fogadtak a zászlónak,
és bevezették a zászló napját és hetét.
A vietnámi háború azonban fordulatot hozott.
A háborúellenes mozgalom növekedtével a zászlónak politikai tartalma lett,
két különböző látásmód jelent meg benne.
Mindkét oldal másképp viselte.
A háborúellenes aktivista, Abbie Hoffman amerikai zászló mintájú inget viselt,
és zászlógyalázással vádolták az új zászlóvédelmi törvény alapján.
Nixon, aki meghosszabbította a vietnámi háborút, szintén viselni kezdte a zászlót.
Kitűző formájában.
Bár azt a törvényt eltörölték, a szakadék megmaradt.
Amerika újabb fenyegetések felé fordult.
Fidel Castro forradalma már itt van a kertjeink alatt.
Tudatos hazafiságra van szükség.
Kezdjük az alapoknál!
Fordítsunk nagyobb figyelmet Amerika történelmére,
és az állampolgári formalitásokra!
Amikor Reagan bejelentette, hogy mindenkinek hazafinak kell lennie,
KÉPZŐMŰVÉSZ
támogatni az állam politikáját, és lelkesedni a háborúkért,
erre vagy igent mondtál vagy nemet. Én nemet mondtam.
Középosztálybeli fekete srácként nőttem fel Chicago South Side negyedében.
Chicagóban nagyon erős a szegregáció.
Ha kiskorodtól fogva minden azt sugallja, hogy nem tartozol oda,
és az ország alapítói téged nem tekintettek volna állampolgárnak,
nem fogod magad a részének érezni, és én ezt soha nem is éreztem.
1988-ban készítettem egy installációt
Hogyan helyezzük el az amerikai zászlót? címmel.
Egy másfél méter hosszú zászlót tettem le a földre.
A zászló fölött egy könyvet helyeztek el a látogatói bejegyzésekhez.
Vagy mellette, vagy rajta lehetett megállni.
„A zászló földre helyezésével minden amerikait meggyaláz.”
„Ez a hazafiság vége.”
„Felségárulásért kellene kivégezni.” És még néhány.
„Német lány vagyok. Ha úgy hódolnánk a zászlónk előtt, ahogy Önök,
nácinak neveznének minket.”
„Szerintem túl sokat foglalkoznak ezzel a zászlóval.”
Ezrek tiltakoztak Scott kiállítása előtt. A Szenátus is reagált az ügyre,
és megszavazta a zászló földre helyezésének tilalmát.
A Kongresszus abban az évben elfogadta az új zászlóvédelmi rendeletet,
vagyis a zászló megszentségtelenítése ismét bűncselekmény lett.
Az első alkotmánymódosításban foglalt jogok nem terjednek ki
a zászlónk meggyalázására.
Ez az egység nemzeti szimbóluma.
Ebben az országban szükség van az egységre.
A szimbólumok fontosak.
Azok az amerikaiak, akik amerikai zászlót égetnének,
megfontolhatnák az áttelepülést Iránba, Kínába vagy Kubába,
ahol ezért nem büntetés, hanem dicséret jár.
Egy szinte haldokló birodalmat láttunk magunk előtt,
amely kétségbeesetten kapaszkodik a szimbólumaiba,
elnyomva a szólásszabadságot.
A törvény hatálybalépése utáni hétfőn
Dread három barátjával a Kapitólium lépcsőjén
zászlókat vett elő és gyújtott fel.
Azonnal letartóztattak minket, majd a Legfelsőbb Bíróság elé került az ügy.
Zavargáshoz vezethet.
Ha ilyesmit tesznek a zászlóval, az feldühíti az embereket.
Scalia bíró, ha egy politikai szimbólum tisztelete kényszer,
a zászló iránt érzett tisztelet semmitmondó.
Meghatározó döntés született.
A Legfelsőbb Bíróság mai döntése szerint a zászlóégetés...
...olyan jog, melyet az első alkotmánymódosítás védelmez.
...a szólásszabadság alkotmányos jog. A döntést öt a négyhez arányban hozták.
A zászlóégetés hatásos,
részben azért, mert mindegy, milyen nyelvet beszél valaki,
és lehet Dél-Koreában vagy Kínában,
érthető, hogy politikai ellenvéleményt fejez ki.
A törvény visszavonása óta
az amerikai zászló jelenléte csak még általánosabbá vált.
Egy felmérés szerint tíz amerikai közül hat
teszi ki a zászlót otthon, az irodájában,
vagy helyezi el autóján.
A hazafias kultúra
védőpajzsot képezhet
vélt vagy nagyon is valós ellenségek ellen.
Szeptember 11. után három dolog történt. Az emberek templomba mentek,
vért adtak, és zászlót vásároltak.
A Walmart szeptember 11-én 116 000 zászlót adott el,
a rá következő napon pedig 250 000-et,
vagyis több mint 20-szor annyit, mint pont egy évvel azelőtt.
George W. Bush és szárnysegédei zászló alakú kitűzőket viseltek.
Bár a zászlólengetés szembeszökő szeptember 11. után,
az ország olyan lépéseket tehetett...
GUANTÁNAMÓI BÖRTÖNPARANCSNOKSÁG „BECSÜLETTEL A SZABADSÁGÉRT”
amelyek ellentétesek a zászló által képviselt értékekkel.
A muszlimok elleni gyűlölet-bűncselekmények száma
2001-ben 16-szorosa volt az előző évinek.
A New Yorker novemberi címlapja ugyanebben az évben
egyfajta pajzsként használt zászlóerdőt ábrázol, ami védi őket
egy országban, ahol kételkednek a hazaszeretetükben.
Hat évvel ezután Illinois egy újdonsült szenátora bejelentette,
hogy elindul az elnöki posztért.
Azért állok most Önök előtt, hogy bejelentsem,
elindulok az elnökválasztáson...
És úgy döntött, nem visel zászlótűt.
Elhatároztam,
hogy nem viselem azt a kitűzőt a mellkasomon.
Inkább megpróbálom elmondani az amerikaiaknak,
szerintem mi emelheti fel ezt az országot.
Remélem, ezzel bizonyíthatom hazaszeretetem.
Nem aratott sikert.
...vita robbant ki Barack Obama demokrata szenátorral kapcsolatban.
Mindenki viseli, a polgármesterek, a kongresszusi tagjai, az elnök.
Furcsán veszi ki magát, ha valaki nem akarja viselni.
A liberális logika számomra érthetetlen. Utálják a zászlót.
A reakciókat megtapasztalva Obama kitűzte a zászlótűt.
Később Amerika olyan elnököt választott, aki szívesen ölelgette a zászlót.
Szeretjük-e a zászlónkat?
Hisszük-e, hogy gyerekeinket
a nagyszerű amerikai zászló tiszteletére kell tanítanunk?
Az amerikai zászló elégetéséért
egy év börtönbüntetés jár.
Egy év.
Trump milliókat heccelt fel egy támadás alatt álló Amerika látomásával.
Támadás kívülről...
Építs falat!
...és belülről.
Nemzetünket szorongatja az ellenség,
kiképzett anarchisták,
gyújtogatók, fosztogatók, bűnözők, lázadók, az Antifa.
Küzdjünk Trumpért!
Voltak, akiket ez másféle zászlók lengetésére inspirált.
2021 januárjában
lázadók rohanták meg a Kapitóliumot
sok-sok zászlóval.
Trump-zászlók és jobboldali katonai szervezetek zászlói,
HÁROM SZÁZALÉK MOZGALOM
Kekisztán zászlója, a szélsőjobbosok álomországáé,
ami egy náci katonai zászló variánsa.
A GADSDEN-ZÁSZLÓ
Ez a zászló a függetlenségi háború idején volt a tiltakozás jelképe.
És a konföderációs zászlók,
a polgárháborúban leszakadni próbáló rabszolgatartó államok szimbólumai.
Valójában nem ez volt a Konföderáció zászlója,
hanem ez.
Ez az észak-virginiai hadsereg csatazászlója volt,
de csak a polgárjogi mozgalmak idején lett szimbólum
a szegregáció hívei, a Ku-Klux-Klan és egyes déli államok számára,
akik úgy érezték, a déli örökséget jeleníti meg.
Mivel a fehér felsőbbrendűség hirdetői rendszeresen alkalmazták,
több szervezet és állam is megtiltotta a használatukat.
Voltak olyanok is, akik egy újabb zászlót lengettek.
A vékony kék csík története
a 19. században vívott krími háborúig nyúlik vissza.
Azzal a vörös vonallal kezdődött,
amelyet az ellenséggel harcoló brit katonák alkottak.
Az amerikai rendőrség az 1920-as években
egyenruhájának színéhez igazította a kifejezést,
és saját emblémájává tette.
Egy kék csík, ami elválasztja a két fekete részt.
Az emberek védelmét jelképezi.
A BLUE LIVES MATTER NYC TÁRSALAPÍTÓJA
Ha a rendőrök nem állnának a frontvonalon, teljes káosz uralkodna.
A rendőrségen kívül ez a jelkép nem volt ismert.
NEM KAPUNK LEVEGŐT!
- Mit akarunk? - Igazságot!
A Black Lives Matter mozgalom 2013-ban indult el.
Trayvon Martin, Michael Brown,
Eric Garner, egyik eset a másik után.
Emlékezzünk egy perc néma csenddel!
A rendőröknek elegük lett abból,
hogy nap mint nap az újságok címlapján szerepeltek, mint a világ gonoszai.
2014-ben megöltek két rendőrt, Rafael Ramost és Wenjian Liut.
Ennek hatására indítottuk el
a Blue Lives Matter NYC mozgalmat.
Egy új szimbólum született.
A vékony kék csík és az amerikai zászló kombinációja.
A kék csíkos zászló engem arra emlékeztet,
miért öltöm fel az egyenruhát nap mint nap.
Van, aki más okból szereti ezt a zászlót.
2017-ben jobboldali szélsőségesek gyűlést terveztek,
és egy csevegőszobában tárgyalták, melyik zászlót használják.
Elhangzott egy javaslat a kék csíkos zászlóra,
valaki más egyetértett vele:
„Senki nem nevezheti hazafiatlannak.
Főleg, hogy kitehetem a ház elé, vagy az autóm hátuljára
anélkül, hogy gyűlöletkeltésért kérdőre vonnának.”
Augusztusban, amikor megjelentek Charlottesville utcáin,
a képek sokkolták az országot.
A kék csíkos zászló a fehér felsőbbrendűség hirdetőinél
totális visszaélés és gyalázat.
Az áldozatokra volt hivatott emlékeztetni,
és nem arra biztatni, hogy másoknak ártsunk és kárt okozzunk.
A rasszizmustól a lehető legtávolabb áll.
Nem mindenki látta így.
Az iskolánkban csak néhány színes bőrű gyerek van.
Hogy ez a zászló jelen van az iskolában, nekem azt mondja...
DIÁK
az emberek tesznek a rendőrség által elkövetett gyilkosságokra.
Félelmet keltett bennem. Kényelmetlenül éreztem magam.
Nem akartam iskolába menni.
Az ország iskolái betiltották a kék csíkos zászlókat,
így Maxwell New York-i iskolája is.
A diákok szemében ez a szimbólum „természeténél fogva riasztó”.
Az oktatási felügyelő szerint a kék csík politikai tartalmú.
Ezután a környéket...
MAXWELL ÉDESANYJA
egyik napról a másikra ellepték a Blue Lives Matter- zászlók.
Az előkerteket, a kirakatokat.
Döbbenetes volt.
Már majdnem a boltban voltam.
De úgy döntöttem, többé nem megyek be oda. Én...
Elnézést.
Ez megrázó számomra.
Tényleg az.
Az elesett rendőrök és a rendőrség mellett állunk.
De olyan sokszor hallottam már ezt!
„A konföderációs zászló nem azt jelenti.” „A külön iskolákkal nincs semmi gond.”
A rasszizmus nem szűnik meg, csak idomul a kor igényeihez.
Egy zászló esetében az emberek nem gondolják végig,
mennyi jelentés rejlik bennük. „Azt jelenti, amit számomra jelent.”
Végig kell gondolnunk, hogy a zászlók
hogyan indítanak be különböző reflexeket.
A zászlók barométerként jelzik,
hogy társadalomként hol tartunk.
Amikor nemzetünk demokratikus alapjait
támadás éri,
az emberek felsorakoznak a szimbólumaik mögött.
A meglepő csak az,
hogy milyen szimbólumokat választanak.
Dél-Afrikában sokan számolhatnak be hasonló dolgokról.
Egy tüntetésen,
amit fehér szélsőjobboldali mozgalmak rendeztek,
megjelent a régi zászló.
Ez nemzeti vitát robbantott ki,
majd 2019-ben történelmi jelentőségű tárgyalás kezdődött.
A Nelson Mandela Alapítvány a bíróságtól kérte a zászló betiltását,
mivel az a gyűlölet és a faji megkülönböztetés szimbóluma.
Túlzás azt állítani, hogy a zászló használata gyűlöletbeszéddel ér fel.
Végül Mojapelo bíró egyértelmű döntést hozott.
A régi zászló mindenféle megjelenítése
kimeríti a gyűlöletbeszéd fogalmát
az Egyenlőségi Törvény
10. szakaszának értelmében.
A gyerekeink bemehetnek a múzeumba,
tanulmányozhatják, nézhetik.
De nem kell az arcába lengetni annak,
akinek ez fáj.
A zászló nem egy néma textília.
Tükrözi az értékeinket.
Kifejezi a vágyainkat.
1995-ben Dél-Afrika volt a rögbi-világbajnokság házigazdája.
Ez volt az első nagyszabású sportesemény,
amit az apartheid megszüntetése óta az országban rendeztek.
Egy lenyűgöző fordulatot követően
Dél-Afrika lett a győztes.
A kommentátorok is érezték, több történt egy mérkőzésnél.
Csodálatos pillanat ez egész Dél-Afrika számára.
Nelson Mandela együtt ünnepel mindenkivel.
Tengernyi zászló.
A túlnyomórészt fehér csapattal azonosulva
Nelson Mandela kiment a pályára, így jelezve, hogy ez alatt a zászló alatt
egy nemzetnek érezhetjük magunkat.
Együvé tartozunk
a zászló iránymutatásának megfelelően.
A zászló egy üres vetítővászon,
amire mindenki rávetítheti
saját eszményeit, reményeit és félelmeit.
Ki az igazi hazafi?
Ki szól a nemzet nevében?
Ki mondja meg, hogy kik vagyunk,
és mivel azonosulunk?
Kié az utca? A miénk!
Nem lettünk egyik napról a másikra egyenjogúságon alapuló társadalom.
Abba az irányba fejlődünk, amit a zászlónk képvisel.
A feliratot fordította: Pers Dóra