VALAMIKOR RÉGEN...
Valamikor régen szinte az egész világon királyok és királynők uralkodtak.
A legtöbb társadalom csúcsán uralkodók ültek,
és hatalmuk isteni eredetére hivatkozva korlátlan hatalmat birtokoltak.
És ez így működött évezredeken át.
Az 1600-as években azonban egy forradalmian új nézet terjedt el.
Hogy az emberek egyenlőnek születtek,
és joguk van eldönteni, ki kormányozza őket.
Ez a gondolkodásbeli forradalom
a monarchiát a feje tetejére állította,
és tényleges forradalmakat inspirált.
A valamikor szinte csakis királyságokból álló világ
ma így fest.
Csak 43 királyság maradt fenn,
és az uralkodók hatalma eltérő mértékű.
Néhánynak ma is korlátlan hatalma van.
Mindegyik máshogy működik,
de az abszolút hatalommal bíró királyok, mert királynő nincs közöttük,
dönthetnek a polgárok ügyeiről, és azok nem tudják őt leváltani.
Ez a hagyományos monarchia működése.
A furcsább, újabb monarchiákat itt találjuk.
Az uralkodóknak olykor különleges védelem jár,
de a demokrácia feletti uralmuk mindig csak szimbolikus.
Nem is olyan régen még ezen uralkodók is
megkérdőjelezhetetlen hatalommal bírtak.
Ez egy ilyen állás volt.
A legtöbb ilyen monarchia Európában,
és volt brit gyarmatokon jött létre, így Jamaicában.
Szerintem az angol királynő Jamaica államfőjeként
ÍRÓ, A UNIVERSITY OF WEST INDIES TANÁRA
a 21. században, igazán nevetséges.
Már nem vagyunk gyarmat, de ragaszkodunk a birodalom emlékeihez.
Ideje, hogy ne a királynő legyen az államfő többé.
De Nagy-Britanniában a többség támogatja a monarchia fennmaradását.
Sőt, egy kivétellel minden, úgynevezett ceremoniális monarchia
többségi támogatást élvez hazájában.
Részben azért, mert egy tündérmesével megvesznek minket.
JAMAICAI POLITIKUS
Tündérmeséken nőttünk fel.
Megcsókoljuk a békát, és az herceggé változik.
Sokan nőttünk fel ilyen történeteken.
Ezek a tündérmesébe illő pillanatok, pompás esküvők és más események.
KIRÁLYI SZAKÚJSÁGÍRÓ
Ilyesmit az emberek csak álmukban látnak.
Akár egy életre kelt Disney film.
A fantázia, amit a brit királyi család tökélyre fejlesztett,
fontos tényező a királyi családok fennmaradásában.
A királyi család fő célja a fennmaradás.
TÖRTÉNÉSZ, A KIRÁLYI CSALÁD KUTATÓJA
Kiváltságos intézményként
mindenekelőtt a fennmaradásra kell koncentrálniuk.
Hogy tudtak mindent átvészelni?
Hogyan lett a teljhatalmú uralkodóból
mesebeli híresség?
És meddig tarthat még a mese?
A NETFLIX SAJÁT GYÁRTÁSÚ DOKUMENTUMFILM-SOROZATA
A királynő felölti a palástot.
A japánok istencsászárnak nevezik.
Vajon mennyire tudja az Egyesült Királyság összetartani
ezt a háborúkból magához térő, laza, világméretű rendszert?
Tízezrek sorakoztak fel az utcákon, hogy megpillanthassák a királyi párt.
Páratlan, tündérmesébe illő királyi esküvő volt.
A királyi család irányában mindannyian elismerést és szeretetet érzünk.
Az ő boldogságuk a miénk is.
KIRÁLYSÁG
1. FEJEZET KIRÁLY HATALOM NÉLKÜL
A ceremoniális uralkodó lenyűgöző látvány.
Megvan a régi királyok és királynők minden uralkodói kelléke.
Koronák, trónok, paloták.
De jóformán semmi hatalmuk nincs.
Még a világ leghíresebb uralkodója,
II. Erzsébet is
csak névleges vezető.
Politikai hatalma a szó szoros értelmében véve nincs.
Nem alkot törvényeket.
Nincs joga befolyást gyakorolni
a politikusok és a pártok politikájára.
A királyok ezek helyett szimbolikus dolgokat tesznek.
mint a parlament megnyitása hivatalos beszéddel,
Külföldi uralkodók és elnökök fogadása,
az erkélyen álldogálás,
és az integetés.
Azt tényleg nagyon szeretik.
Mivel nincs politikai hatalmuk, felül állnak a vitákon,
nem hoznak olyan döntéseket, melyek miatt a közvélemény ellenük fordulhatna.
A pártatlanság tehát kulcsfontosságú a modern alkotmányos monarchiában.
Szeretem, hogy nem politizálnak. Nem foglalnak állást semmiben.
Egy közömbös figura,
aki a kicsinyes politikai viták felett áll,
nem lenne elérhető,
ha a névleges vezető, az állam feje
választással jutna hatalomra.
Hihetetlen erővel képesek egyesíteni egy országot.
Csak a mostani járványra kell visszatekintenünk,
milyen erővel tudta a királynő összehozni az országot.
Abban kell vigaszt találnunk, hogy bár talán sokat kell még elviselnünk,
a jobb napok vissza fognak térni.
Emellett megnyugtató folytonosságot is tud biztosítani,
ha ugyanazt az alakot látjuk éveken és évtizedeken át.
És ugyanazt a családot
évszázadokon át.
2. FEJEZET VÉRVONALAK
GÉZA VON HABSBURG, AUSZTRIA FŐHERCEGE
Ő a dédapám,
Ferenc József, Ausztria császára.
Ferenc József császár volt Európa leghosszabban regnáló
uralkodója abban a korban.
A Habsburg-ház főágához tartozott.
A Habsburgok az egyik legrégebbi európai uralkodói dinasztia.
Géza ősei több mint 600 évig uralkodtak.
Ma Bronxville-ben él, New Yorkban.
Itt, az Egyesült Államokban, én egyszerű közember vagyok,
de Európában sok olyan kör van,
ahol egy Habsburg még mindig rendkívüli dolognak számít.
Nem minden Habsburg volt ilyen szerencsés.
A család egyik ága, amelyik a 16. században vált külön,
annyira igyekezett a hatalmat a vérvonalon belül tartani,
hogy egymással házasodtak.
Sokszor.
Unokatestvérek, nagybácsik és unokahúgok,
és újabb unokatestvérek,
szerencsétlen következményekkel.
Mint a kiálló Habsburg-áll.
Annyira torz volt az arcuk,
hogy a festők és szobrászok igyekeztek kisebbnek ábrázolni
ezt a deformitást.
Ezek miatt a rokonházasságok miatt
1700-ban,
lévén, hogy több gyerek nem született,
a spanyol ág kihalt.
Gézának a legfőbb áldás, amit nem regnáló királyi család tagjaként élvezett,
az volt, hogy szabadon eldönthette, ki lesz a felesége.
Hihetetlen áldás számomra,
hogy nem kellett királyi vérből származó házastársat keresnem.
Csodálatos feleségem van,
akit pontosan ugyanazok a dolgok érdekelnek, mint engem.
Szerencsés férfi vagyok.
A legtöbb ceremoniális uralkodó lazított a szabályokon.
II. Erzsébet a harmad-unokatestvéréhez ment férjhe z.
Viktória királynő a közös ősük.
De unokáik a párválasztás terén már sokkal szabadabbak voltak.
És a ceremoniális királyságoknak közel a felében
a következő uralkodó lehet, hogy királynő lesz.
A modernizáció kulcsfontosságú lehet a fennmaradás szempontjából.
A japán monarchia
GEOPOLITIKAI ELEMZŐ, WILSON KÖZPONT
A legrégebbi örökletes és folyamatos dinasztia a világon.
A jelenlegi császár Japán 126. császára.
A jelenlegi császárnénak, Masakónak nagy elvárásokkal kellett szembenéznie
a 127. trónörökös ügyében.
Annyira, hogy visszavonult a nyilvánosság elől.
Amikor végre gyermeke született, az lány volt,
és a lányok a törvény szerint nem léphetnek trónra.
Annak ellenére, hogy ő a császár lánya,
az ezeréves dinasztia jövője
ennek a fiúnak a vállán nyugszik.
A gyermekkorú unokatestvérén.
A legnagyobb kihívás Japán számára az utódlás kérdése lesz.
Szó szerint a kihalás veszélye fenyegeti őket.
Az alapszabály
minden monarchiában ugyanaz maradt.
A hatalom örökletes.
Ahogy a pénz is.
3. FEJEZET VAGYON
A legtöbb ceremoniális monarchia pénzt kap a befizetett adókból.
Minden ország másképp számol,
de annyit senki más nem kap, mint a brit királyi család.
Egyesek szerint ez megtérülő befektetés,
mert nagy turisztikai bevételt generál.
Egyes becslések szerint évente több mint 700 millió dollárt.
De ezt nehéz kiszámítani.
A Buckingham-palotába évente 15 millió látogató érkezik,
de a Versailles-i kastélyba is tízmillió,
pedig Franciaországban évszázadok óta nincs uralkodócsalád.
A brit monarchia nem csak az adófizetők pénzére támaszkodik.
Csodás ingatlanok képezik személyes tulajdonukat,
amelyeket közpénzből vásároltak.
Drága gyűjtemények.
És befektetések, amikről nem is tudunk,
bár 2017-ben egy pillanatra feltárultak előttünk.
Minden idők egyik legnagyobb adatszivárogtatása.
Több millió dokumentum bizonyítja, hogy sok hatalmas és gazdag ember,
köztük a királynő, titokban rengeteg pénzt fektetnek be
offshore adóparadicsomokban. A királynő személyes vagyonából
mintegy tízmillió font került bermudai befektetési alapokba.
Egy hozzám hasonló történész számára lenyűgöző,
hogy az uralkodói pénzügyek mennyire átláthatatlanok.
Nem tudjuk, mijük van. Nem tudjuk, hol tartják, azt amijük van.
De tudjuk, hogy a kezdőtőke jórészt a királyi alattvalóktól származik,
még abból az időből, amikor abszolút hatalommal uralkodtak.
Az alacsonyabb osztályoknak adót kellett fizetniük
kegyekért, földért, vagy védelemért cserébe, vagy csak úgy.
Bármi a királyé lehetett, ha akarta, a szava törvény volt.
A pénzből paloták épültek,
VERSAILLES-I KASTÉLY
JAPÁN CSÁSZÁRI PALOTA
WINDSORI KASTÉLY
amelyek Japánban és Angliában ma is az ő otthonaik.
A pénz egy részét háborúkra fordították.
Minél több területet szereztek,
és minél több alattvaló gazdagította őket,
annál több pénzük lett új hódításokra, újabb alattvalók gyűjtésére.
És így tovább.
De létezett egy még alsóbb réteg.
A rabszolgák.
A 15. században az európai nagyhatalmak hozzáfogtak
a tengerentúli területetek és népek meghódításához.
míg a világ végül nagyrészt európai királyok uralma alá került.
Ez Japánt arra ösztönözte, hogy megszállja a szomszédait,
és saját birodalmat építsen.
De a brit birodalom volt a legnagyobb, amit a világ valaha látott.
1655-ben megszállták Jamaicát,
és birodalmuk legújabb ékkövévé alakították.
Megalapították a Királyi Afrika Társaságot.
amely több rabszolgává tett afrikait szállított hajón Amerikába,
mint bármely más intézmény valaha.
II. Károlytól kezdve egészen III. Vilmosig
a rabszolga-kereskedelem a brit királyi család monopóliuma volt.
Emberi lények elrablásából húztak hasznot,
akiket a világ másik végére szállítottak,
és az ingyen munkaerőt eladták az ültetvényeseknek.
A gyarmatosítás és az afrikaiak rabszolgasorba taszítása
szerves kapcsolatban állt a monarchiával, a hódítás rasszista ideológiájával.
A birodalom úgy működik,
hogy alattvalókat gyűjt az egész földön.
III. Vilmos idejében a Királyi Afrikai Társaság
elvesztette monopóliumát.
A királyi család a rabszolga-kereskedelem legfőbb korai befektetője volt,
ami később az ország egyik vezető iparága lett.
Majdnem hárommillió embert adtak el, és sokan gazdagodtak meg belőle.
A pénzek pedig összeadódtak.
Egy nagy tanulmány szerint Nagy-Britannia legalább
hárombillió dollár jóvátétellel tartozik Jamaicának,
főleg a rabszolgák munkájáért.
Az egész Karib-térséget tekintve ez már 9,7 billió.
A pénz útját követve látható, mekkora profitra tett szert
a brit birodalom a gyarmatokból a világ különböző tájain.
Tisztában kell lennünk azzal, hogy súlyos igazságtalanság történt,
és az igazságtalanság nyoma nem tűnik el.
Nagy-Britannia vagyona a rabszolgaságon hízott meg.
A rabszolga-kereskedelem az 1800-as évek végén véget ért,
de a gyarmatbirodalmak kitartottak a következő évszázadig.
A kontinensen zajló háborúban már egész Európa részt vesz.
A 20. század nagy megrázkódtatásai,
az első világháború, a második világháború,
forradalomhoz vezettek.
Tucatnyi monarchia omlott össze.
Elmenekültünk Magyarországról,
mindent hátrahagytunk,
és a következő években
menekültként éltünk.
Japán elvesztette a második világháborút.
A császár lemondott azon elképzelésről,
hogy ő egy isteni lény. Ő is egyszerű halandó.
Japánt a gyarmataitól is megfosztották.
Nagy-Britanniával ez nem történt meg. A háborúban a győztes oldalon állt,
így jóindulat vette körül.
A monarchiának ki kellett találnia, hogyan változtassa meg a viselkedését,
a róla kialakult képet,
hogy fenn tudjon maradni a demokrácia korában.
Így hát levették a koronájukat és a palástjukat,
és kiléptek az utcára.
A királyi család nagyon gyorsan,
és úttörő módon elindított egy nagyon tudatos PR-stratégiát.
Eltökélt szándéka, hogy természetes ellenségét,
a munkásosztályt a szövetségesévé tegye.
Ez az átértelmezés, vagy csavar,
4 . FEJEZET A KIRÁLYI CSALÁD ÁTÉRTELMEZÉSE
a túlélés központi eleme.
Mindenhol.
1962. augusztus 6-án
Jamaica független nemzetté vált.
Tizenegy éves voltam a függetlenné váláskor.
Rendkívüli esemény volt.
Gyarmatból független országgá lettünk.
De volt egy csapda.
A függetlenség egyik paradoxonja volt,
amikor eljött Margit hercegnő a királynő képviseletében.
Világszerte ugyanez zajlott le.
Gondosan megkoreografált jeleneteket látunk.
A hírekben látott képek szerint a helyiek
örömmel üdvözlik őket.
Azt akarták bemutatni, hogy a birodalmat, ami most a Nemzetközösség,
harmónia, egység, demokrácia és egyenlőség jellemzi.
Azonban mindeddig
a monarchia olyan birodalmat tartott össze,
amely elnyomáson és erőszakon alapult.
A 63 brit gyarmatnak
amelyek a 20. században függetlenné váltak,
majdnem a fele úgy döntött, hogy a Nemzetközösség tagjává lesz,
és 15 közülük még ma is tag.
Más szóval, II. Erzsébet még ma is a királynőjük.
A függetlenné válás kezdetén még sokan voltak olyanok,
akik csakis a brit uralom alatt élő Jamaicát ismerték.
Azt énekeltünk,
„Uralkodjál, Britannia, a habok felett.
A britek nem lesznek rabszolgák soha.”
Nem szúrt szemet a tanárainknak, hogy mi rabszolgák gyermekei vagyunk.
Hogy énekelhettünk ilyen ostoba dalt?
Mert azonosultunk a britekkel.
Mi is britek voltunk.
A jamaicai országgyűlés évről évre így kezdődik.
Brit stílusú katonai uniformist,
brit díszruhát és parókát viselő férfiakkal.
Majd egy beszéd a kormányzótól,
akit az angol királynő nevezett ki.
Egy királyi jelvényt is adományozott,
ami az egyenruha részét képezte addig,
amíg nemrégiben felülvizsgálatra nem került.
A képen, ami a Szent Mihály jelvényen szerepel,
egy arkangyal látható, aki lábával az ördög nyakára tapos.
Az emberek ebben a képben szimbólumot láttak,
a fehér gyarmatosítót,
aki elnyomja a fekete alattvalót.
Mindenki azt mondta, „Álljon meg a menet!”
Maga a kormányzó is felszólalt, hogy ezen változtassanak.
A királynő formailag Jamaica összes közterületét birtokolja,
a fővárosban pedig Viktória királynő szobra magaslik.
Az az igazság, hogy ezek a megmaradt dolgok,
amikre nem is gondolunk,
tudat alatt befolyásolják a gondolkodásunkat.
Az, hogy az államfő a királynő,
a szellemi értelemben vett rabszolgaság kitűnő példája.
Meg kell szabadulnunk
azoktól a hagyományoktól, amik a múlthoz kötöznek,
és nem a teljes függetlenség igényét támogatják.
A monarchia nem erről akar mesélni.
5. FEJEZET MESEBELI HÍRESSÉGEK
A monarchia már nem politikai márka, hanem személyes.
A Nemzetközösség vezetőjének lenni sok külföldi tartózkodással jár.
És hogy ez mekkora áldozat, akkor értjük meg,
ha látjuk, milyen boldog pillanatokat hoz a királyi család számára,
amikor mindannyian együtt lehetnek otthonukban.
A monarchia a család ideáját vállalkozássá fejlesztette.
Egy nagyon sikeres üzletté.
Ez az érzelmekről szól.
Egy hétköznapi család imázsához mindenki viszonyulni tud.
Ezt látjuk ma minden nap.
Az egyik legnépszerűbb televíziós műfaj.
A királyi családok már évtizedekkel korábban kitalálták.
Ekkor lettek a király család esküvői,
a gyermekek születése és a temetések
nemzeti eseménnyé.
Vagy világeseménnyé.
A becslések szerint Vilmos herceg
és Harry herceg esküvőjét a Föld több mint egynegyede nézte.
Be kell vallanom, hogy néztem Harry herceg esküvőjét.
Nagyszabású esemény volt.
Szóval mi Jamaicában odafigyelünk a királyi családra,
valahogy úgy,
mint más celebritásokra.
Miért kezdtem a királyi családot figyelni?
Mert az ezer évükkel
ők a leghosszabb ideje folyamatosan futó
valóságshow-család a világon.
És folyamatos a dráma.
A kedvenc emlékem az,
amikor a királynő rózsaszínbe öltözött,
és amikor Harry herceg és Meghan megcsókolták egymást.
Jó, hogy létezik ez a tradíció,
mert én tényleg tisztelem a hagyományokat.
Jó hatást gyakorol az emberre.
A demokráciában reményeink szerint a hatalom így működik.
A néptől kapja a kormányzat.
De a kultúránkban még mindig él a régi háromszög.
A király családdal tetején,
de a hatalmat nem Istentől, hanem a médiától kapják.
Ők használják, mi pedig vevők vagyunk rá.
Manapság minden királyi család ezt a stratégiát alkalmazza.
A média figyelme óriási hatalom,
6. FEJEZET EZ BONYOLULT
és ezt senki sem tudta jobban, mint Diana hercegnő.
Ő volt az első a királyi családban, aki ezt a figyelmet
más dolgokra irányította.
Példát mutat. Megérinti a betegeket, beszélget velük, így csökkenti
az AIDS-re vonatkozó előítéleteket, félelmeket, és megbélyegzettséget.
Látogatásom meggyőzött. Továbbra is részt kell vennem
a taposóaknák betiltásáért folyó nemzetközi kampányban.
Több szempontból is újfajta szerepvállalás volt ez.
Humanitáriusként jelent meg.
Fiai a saját jótékonysági munkájukkal követik ezt a példát.
Ami velünk történt, az bizonyára másokkal is megtörténik,
és a mentális egészségünk nem elhanyagolható.
De vannak témák,
ahol nehéz egyszerre humanitáriusnak és vitathatatlannak lenni.
A Black Lives Matter mozgalom újjáéledése
különösen fontos pillanat volt.
A gyarmati múlt az Egyesült Királyság,
a Nemzetközösség és a brit királyi család tekintetében is
megnehezíti a párbeszédet e kérdésben.
Katalin és Vilmos jótékonysági szervezete az Instagramon támogatta a mozgalmat,
de ez nem a saját nevükben történt.
A két ember, akinek a megszólalását hallottuk, Harry és Meghan volt,
akik már függetlenítették magukat az intézménytől.
Harry herceg társadalmi változásokért,
most a rendszerszintű rasszizmus ellen küzd.
„Megvilágosodott” a kisebbségek problémáit illetően.
Nem léphetünk előre,
amíg nem ismerjük be a múltat.
A világ hamarosan megtudta, milyen személyes ez a probléma,
Amikor 2021-ben tömegeket vonzó interjút adtak Oprah-nak,
és megjegyezték, az intézmény elmulasztott egy lehetőséget.
Nem értettem, miért nem
az előnyöket látják,
és a világ tükörképét.
Mindig, de éppen most.
A Nemzetközösség vagy a család nem is kívánhatott volna
értékesebb dolgot.
A királyi család nyilatkozatban válaszolt.
„A felvetett problémák,
főleg a faji kérdések, aggasztóak.”
„Nagyon komolyan vesszük őket,
és a család körében foglalkozni fogunk velük.”
De sokak számára, akik a Nemzetközösségben élnek,
ez többet jelent családi problémánál.
Újabb vitát váltott ki Jamaicában.
Egy olyan ember „uralkodik” az országon,
aki nem úgy néz ki, és nem úgy beszél, mint mi.
Már az Oprah-interjú előtt is
csak a jamaicaiak 30%-a, vagyis minden eddiginél kevesebben
akarta a királynőt államfőként megtartani.
Barbados hivatalosan bejelentette, hogy megszünteti államfői pozícióját.
Más országok is követhetik a példáját.
A brit királyi családtól eltérően,
a japán császár szembeszállt az ország birodalmi múltjával.
Mély megbánással tekintek vissza az elmúlt háborúra.
Ez egyrészt politikai tettnek tekinthető,
másrészt határozott elismerést váltott ki
magukból a japánokból is.
A királyi tündérmeséből a többi fejezet mindig ki van vágva.
A 21. században a monarchia számára az igazi kihívás
a titokzatosság és az aura megőrzésének mikéntje.
Ha túlságosan kinyitják az ajtót,
eltűnik az aura, eltűnik a rejtély,
és olyanok lesznek, mint bárki más.
Az embereknek kell a monarchia varázsa.
Egyes királyi személyek számára
a tündérmeséhez való ragaszkodás nagy terhet jelentett,
és megfosztotta őket a vidám befejezéstől.
Mások számára a királyi család elhagyása hozza el a happy endet.
A legtöbb királyi sarj számára a tündérmese életben tartója
a teljes történettel való szembenézés lehet.
Egy afrikai mondás szerint, amíg az oroszlán nem mesélte el,
addig nem ismerjük a történetet,
merthogy azt mindig a vadásztól halljuk, nem az oroszlántól.
Szerintem ideje lenne elmondani az oroszlán történetét.
UTÓSZÓ A TÖRTÉNET MÁSIK OLDALA
A feliratot fordította: Pers Dóra