Åh, gud. Åh, gud.
Vejret i verden løber løbsk.
Du godeste.
Åh, gud.
Rekordstore oversvømmelser i Indien og ødelæggende tørke i Amerika.
Det var en stor, kogende sky af støv.
Enorme kuldegrader i Europa og svidende varme i Australien.
Han har det ikke så godt.
Den største, registrerede, atlantiske orkan
og den bredeste tornado nogensinde.
Den var så stor og bred at forsøg på at flygte
ikke kunne lade sig gøre.
Forskerne er bekymrede.
Det er første gang
at vi mangler bogstaver til stormnavne.
Det er ikke sket før.
Folk frøs. Det var meget usædvanligt.
Der var også ekstremt vejr før i tiden.
Det var en forfærdelig klimakatastrofe.
Med kamera i telefonerne, internettet og nyheder hele døgnet
ser vi så bare mere vildt vejr oftere?
Eller bliver vejret faktisk værre?
Hvis det gør, hvad er så årsagen?
De sidste ti år har Amerika oplevet
de to mest aktive tornadosæsoner nogensinde.
Ja, der røg taget af huset.
Er det blevet endnu farligere at bo i Tornado Alley?
Du godeste. Se lige.
Ødelæggelse.
For fanden da.
Maj 2013.
To enorme tornadoer terroriserer Oklahoma.
Mareridtet begynder den 20. maj.
En lille tornado lander på en eng.
Det er virkelig smukt.
Den vokser hurtigt og bevæger sig mod Moore
en by med over 50.000 indbyggere.
Stormjægeren George Kourounis ser tornadoen udvikle sig på radar.
Det ser frygtelig bekendt ud.
Vi kunne ikke tro det.
Vi så det her krogekko på radaren.
Vi vidste, der skete noget virkelig slemt i Moore.
Vi tænkte, åh, nej. Ikke igen.
Hvordan kan byen blive ramt en gang til?
Du godeste.
På kun 15 år er Moore blevet ramt 4 gange.
Her kommer brokkerne. Vi skal væk. Hold fast.
Jeg kan ikke lukke vinduet. Phil, jeg kan ikke lukke vinduet!
For dem på frontlinjen
kan det føles, som om tornadoerne bliver værre.
Det flyver med stumper!
15 minutter efter den er landet
er den uhyre tornado halvanden kilometer bred
med en vindhastighed på op til 320 km/t.
Den når udkanten af byen og pløjer gennem flere nabolag.
Så, nu begynder den at flå bygningerne fra hinanden.
Den kommer lige mod os.
Den er voldsom.
Så drejer den
og er på vej mod Briarwood Elementary School.
Jamie Maples er lærer på skolen.
Man kunne høre den komme.
Det var som et jetfly lige over dig.
Det var virkelig højt.
Tornadoen tager til i styrke
indtil den er en af de voldsomste tornadoer i Amerikas historie.
Lærerne og børnene søger i sikkerhed.
Tag det roligt. Det er en bygning af sten. Det skal nok gå.
Strømmen gik, og de indså, at det var alvorligt.
Så de blev bange.
Der blev grædt og skreget.
Pludselig var taget væk.
Så begyndte alting at falde ned.
Væggene væltede.
Lærere blev fanget under bjælker.
Ned med hovederne.
Så var det slut. Så begyndte det at regne.
Vildt.
Du godeste, du godeste.
Åh, gud. Åh, gud.
Åh, gud.
Helt utroligt så overlever alle.
Forældre prøvede at finde børn. Børnene skreg og græd.
De havde brug for et kram. De skulle vide, at vi klarede det.
Det var et mirakel, at vi kunne aflevere alle børnene
til deres forældre den dag.
Tornadoen var ikke færdig endnu.
Den rammer en anden skole halvanden kilometer væk
og syv børn omkommer.
På sine 40 minutter
koster tornadoen 24 personer livet.
Den smadrer en hel by.
Den har ramt jorden. Der er den.
En farlig tornado.
Hold da kæft.
Tornadosæsonen i 2013 har mere i vente.
Lidt over en uge senere
rammer en endnu større tornado El Reno i Oklahoma.
Det er en tornado. Der er lynnedslag.
Igen er stormjægeren George Kourounis tæt på.
Tornadoen var så stor, at den fyldte hele forruden.
Den var på ingen måde køn.
Det var en mørk, ond og udtværet...
En udtværet plet i horisonten.
Den så virkelig nederdrægtig ud.
Det er en kraftfuld tornado.
Vindhastigheden når op på 475 km/t.
Det er en af de hurtigste, man har set.
Det er en kraftfuld tornado.
Dens størrelse er også en overraskelse.
Tornadoen vokser hastigt.
Den er 180 meter mod øst.
Tornadoen vokser
fra halvanden til over fire kilometer i bredden.
Den kan række fra den ene til anden ende af Central Park i New York.
Hold da kæft.
Kør, mand. Giv den gas.
Den pløjer henover motorvej 40.
Otte person mister livet i bilerne
heriblandt tre erfarne stormjægere.
Duk jer. Duk jer.
Det var første gang, at stormjægere mistede livet
i den storm, de var efter.
Den blev enormt stor og bred utrolig hurtigt.
Selvom man prøvede at flygte, så kunne man ikke.
Det er den bredeste tornado i verden nogensinde.
Andre utrolige tornadoer dukker op rundt om på kloden.
I Portugal bliver et stadion revet fra hinanden.
I Bangladesh koster en voldsom tornado 23 personer livet
da den går gennem hundredvis af huse.
Er det blot et tilfælde
eller er tornadoer blevet værre?
Se, hvor stor den er.
For at finde ud af det undersøger meteorologer som Josh Wurman
hvor kraftfulde de var før i tiden.
Den tornado, der kostede flest liv, fandt sted i 1925
og hed Trestats-tornadoen.
USA's mest dræbende tornado
efterlod et langt spor af ødelæggelser.
Den skar sig gennem tre delstater
og dræbte næste 700 personer.
Den mest dræbende tornado nogensinde ramte Bangladesh i 1989.
Den dræbte omkring 1.300.
Dødstal viser dog ikke, hvor kraftfuld en tornado er.
Det er meget svært at sammenligne tornadoer fra forskellige årtier.
Antallet af dødsfald er faldet.
Folk er mere opmærksomme på dem
fordi vi har bedre advarsler og bedre uddannelse.
Det er svært at sammenligne tornadoer fra fortiden med nye.
Dødstallene falder.
Antallet af registrerede tornadoer er dog stigende.
Registre indikerer, at der har været over tre gange så mange
i løbet af det sidste årti end i 1950'erne.
Dette er dog heller ikke helt ligetil.
Vildt!
Før i tiden var der færre, der ledte efter tornadoer.
Da jeg begyndte for 15 år siden, var der meget få stormjægere.
Der var få, og alle kendte hinanden.
Der er den. Derhenne. Den store tornado er lige der.
Nu kan alle med et billigt kamera være stormjægere.
De er farlige.
Jeg fik en utrolig video.
Nu er der flere folk derude.
Det sker, at man er midt ude i ingenting
på en lille landevej
og så er der trafikpropper af stormjægere.
Det er skidt. Der er en stor tornado bag os
og alle sidder fast i kø.
Jo mere vi kigger, jo mere finder vi.
Der er den. Vi står helt perfekt.
De fleste tornadoer lander på en mark.
Før i tiden var denne tornado måske passeret uset forbi.
I dag bliver den en del af statistikken.
Der bliver registeret flere tornadoer
men finder der faktisk flere sted?
Det er ikke sikkert.
Eksperterne ved dog
at de atmosfæriske forhold, der skaber tornadoer, forandrer sig.
Det ved de på grund af millioner af præcise målinger
der er indsamlet i løbet af de sidste 100 år.
To gange om dagen er der vejrballoner over hele verden
der måler atmosfærens temperatur.
De er del af et stort netværk, der overvåger vejret.
Peter Scott står for klimaovervågning
på Met Office i England.
Vi har målinger fra tusinder af vejrstationer i landet
og vi har målinger af havoverfladens temperatur.
Vi bruger også data fra satellitter.
Det er chokerende data, der afsløres.
I løbet af det sidste årti er verden opvarmet
med lige under en grad celsius i gennemsnit.
Det er global opvarmning.
Vi har klare beviser for, at verden er varmere
og med det følger forandringer af vejret.
Den ekstra varme forandrer atmosfæren.
Vejret ændrer sig over skyerne.
Bliver det værre?
Klimatologen Scott Denning er en af tusinder af forskere
der regner på, hvordan en højere temperatur
påvirker vejret.
Vejrsystemet drives af varme fra solen.
og varme, der ryger ud i rummet.
Jo mere varme, der er i systemet
jo hurtigere og hårdere løber det.
Det ændrer mange ting. Temperatur, nedbør, skyer.
Det er et system. Det er forbundet.
Når det handler om tornadoer, så er det kompliceret.
Se lige.
Hvis der skal opstå en tornado fra en supercelle
så kræves to ting.
Den ene er energi, varm fugtig luft
så der kommer gang i tordenvejret.
Det er ikke nok.
Det kræver også rotation
der er forskellige vindhastigheder i atmosfæren
så tordenvejret drejer.
De er forudsætningerne for en roterende supercelle
der skaber tornadoer.
Når verden varmes op, ændrer disse to ting sig.
Mere varme kan betyde heftigere tordenvejr.
Samtidig kan vinde højt oppe forandre sig.
Det kan medføre mindre rotation i atmosfæren.
Vi ved ikke, om vi får flere og kraftigere tornadoer
og om det ændrer sig, hvor de dukker op.
Global opvarmning kan medføre mere tordenvejr
men måske gør de tornadoer sjældnere.
Vi må vente, indtil vi har flere års data
der vil udjævne store udslag fra år til år.
Måske bliver tornadoer mindre og sjældnere.
Måske vil klimaforandringer skabe forholdene
for en ny slags supertornado
så uhyret fra Moore er et tegn på flere.
Der venter stadig en konklusion om tornadoer
men bliver tordenvejr voldsommere
kan andre ekstreme vejrfænomener blive værre
inklusive hagl.
Hvor vildt.
Det er ikke kun forruder, der får slag.
Hagl kan ødelægge store områder med afgrøder.
Hvert år er der skader for over en milliard dollar
i Amerika alene.
Det er enorme hagl.
Det kan være dødeligt.
Åh, gud. Åh, gud mand.
Min bil bliver smadret. Det er helt vildt.
I 2010 blev verdens største hagl registret
i South Dakota i USA.
Det havde en omkreds på over 46 centimeter
og var på størrelse med en grapefrugt.
Det sidste årti har oplevet en strøm af fatale haglstorme.
Det sydlige Kina, marts 2013.
Heftigt tordenvejr afføder enorme klumper is.
De kommer bag på beboere.
De smadrer hjem og biler.
De koster over 20 personer livet.
Måneden efter koster et haglvejr tre personer livet i Afghanistan.
Kan livsfarligt haglvejr være et nyt fænomen?
Langt oppe i Himalaya finder vi et spor.
Bredden på en kratersø skjuler en uhyggelig scene.
Hundredvis af skeletter.
Mænd, kvinder og børn.
Hvem eller hvad, der dræbte dem, er et mysterium.
En National Geographic-ekspedition undersøger sagen.
Vi kunne se, at hele landskabet
var fuld af knogler, kranier og stumper af kød.
Man kunne ikke tage et skridt uden at træde på kød
en knogle eller et kranie.
De sidste 50 år har de fleste forskere formodet
at de døde i et jordskred eller en lavine.
Knogleprøver afslører, at de levede og døde
for over 1.000 år siden.
Gruppen krydsede bjergene
da den uforklarlige katastrofe ramte.
De døde helt sikkert ikke af sygdom.
De blev ikke myrdet.
De begik ikke selvmord, og de døde ikke i et jordskred.
Ved nærmere inspektion
afslører mange af kranierne en uhyggeligere død.
De døde af kraftfulde slag mod hovedet med et stumpt objekt.
Knoglerne afslørede brud på kraniet, der kan have slået dem ihjel.
Det må være sket på dødstidspunktet.
Det er et mysterium.
Så hører efterforskerne en lokal folkesang.
En legende om is, der faldt fra himlen.
Sangen fører eksperterne til en chokerende konklusion.
Uden steder at søge ly
blev de rejsende slået ned af gigantiske hagl.
Hagl, store nok til at slå ihjel, har været her i årtier.
Kan de blive endnu større?
Meteorologen Kelly Mahoney besøger et indendørs skydivingcenter.
De vertikale vindtunneller kan efterligne
øjet af en storm, hvor hagl opstår.
Vi står i en indendørs skydiving-vindtunnel.
Vi skal se, hvordan det er i et tordenvejr.
Som kammeret
rummer tordenvejr vertikale vinde
der blæser opad. Det kaldes opdrift.
En opdrift på 100 km/t. kan holde tennisbolde.
Hagl dannes, når et stykke is samler vand.
De kastes rundt som disse bolde.
De samler superkoldt vand
og de vokser, indtil de bliver ødelæggende
som disse bolde ville være
hvis de faldt til jorden.
Når hagl når en hvis vægt, så falder de ned fra himlen.
I en storm som denne
finder man ikke hagl, der er tungere end tennisbolde.
Når man får større hagl, så kræver det stærkere opdrift.
En grapefrugt
har ikke en chance med 100 km/t.
Grapefrugter kræver en vindhastighed på 200 km/t.
Storme med så stærk opdrift er sjældne
men det kan ændre sig.
Stiger den globale temperatur og fugt
så er der mere energi til tordenvejr.
Så alt andet lige, og hvis opdriften stiger
som den, der holder grapefrugterne
så kan man få mere skadelige hagl
og dermed flere skader.
Storme har et endnu farligere våben.
Lyn.
Hvis klimaet ændrer sig, bør antallet af lyn ændre sig.
Hvis vi får større tordenvejr
må der komme flere lynnedslag.
Paradoksalt nok er der steder
hvor dødstallet grundet lyn, falder.
I Japan, Europa, Nordamerika og Australien
kostede lynnedslag 10 gange så mange livet i 1800-tallet end i dag.
Det kan se ud til, at lynet slår sjældnere ned.
Der er måske en anden årsag til nedgangen.
Folk lever mere i byer
og folk bliver advaret om torden.
Folk har lettere adgang til ly.
Chancen for at jeg er her, når lynet slår ned, er ret lille.
Det bevirker, at færre dør af lynnedslag i dag
i den udviklede verden.
Det betyder dog ikke, at der er færre lynnedslag.
I fjerntliggende dele af verden
slår lyn stadig mange ihjel.
De koster hvert år 24.000 livet i hele verden.
Det farligste sted er Centralafrika.
Med torden året rundt
er det verdens hovedstad, hvad angår lyn.
I 2011 tager en enorm storm form over Uganda.
Folk søger i ly.
For en skoleklasse er det ikke nok.
Et kraftfuldt lyn rammer klasseværelset
og slår 19 børn ihjel.
Det er en frygtelig demonstration af lynets kraft,
Hvis den stigende temperatur skaber flere lyn
så kan det medføre flere tragedier som denne.
Den bedste måde at undersøge det på
er ved at tælle nedslagene.
Hold da kæft.
Hvert sekund er der 100 lynnedslag
rundt om i verden.
Nogle er kraftfulde nok til at tænde 100 millioner elpærer.
De er nemme at se via satellitter.
Det er svært at få målinger over de tropiske jungler
medmindre vi flyver over dem meget højt oppe.
Så kan vi se lynene, deres lys og de radiosignaler, de skaber.
Så kan vi tælle de tusindvis af lynnedslag
der finder sted på kloden hver dag.
Satellitter registrerer lynnedslag
i løbet af kolde og varme år.
De har afsløret, at varme år har flere lynnedslag.
Små temperaturændringer
forårsager mere og dybere tordenvejr
der skaber flere lyn.
Forskere mener, at hvis kloden, som forventet, bliver varmere
kan vi sidst i århundredet se flere hundrede millioner
flere lyn hvert år.
Da mange af dem vil finde sted i tropiske brændpunkter
vil de være farligere.
Vi frygter, at vi i fjernere dele af verden
især i landbrugsområder
hvor der ikke er noget ly, og man ikke bliver advaret
vil se flere dødsfald som følge af lynnedslag.
Den globale temperatur stiger
og eksperter forudser, at tordenvejr bliver heftigere
og vil skabe flere hagl og lyn i mange dele af verden
blandt andet det nordøstlige USA.
Sidst i det 21. århundrede
vil der være flere store storme, end vi har set hidtil.
Med ekstreme hagl, lyn og vinde
kan livet for over 50 millioner ændre sig for evigt.
En ændring af temperaturen kan få en stor effekt på storme
og de ekstreme vejrforhold, de skaber.
Den ekstra varme har en mere direkte påvirkning.
De sidste årtier er varmerekorderne
blevet slået verden over. Fra Las Vegas...
Jeg har et æg og en pande
der er blevet varmet i solen.
Lad os se, hvad der sker.
Ti minutter senere er det faktisk stegt.
...til Sibiren.
Der er mange kreative måder at holde sig kølig på.
I 2013 oplevede Australien en historisk hedebølge
der varede i to uger.
Vi kalder det is til hunde, men det er yoghurt.
Lækkert.
Meteorologerne måtte ændre varmediagrammerne
så de kunne illustrere de hidtil usete varmegrader.
Nick Klingaman er ekspert i Australiens klima.
De måtte lave en ny farve på kortet
til den højeste temperatur hver dag.
Den var oppe på 52 grader celsius.
og var forventet højere.
Det var enorme varmegrader
vi så i Australien den sommer.
2012 var det varmeste år i USA.
2010 var den varmeste sommer i Rusland.
I 2003 slog en enorm hedebølge alle rekorder i Europa.
Det kostede titusindvis af mennesker livet.
Der har været forhold, der slog alle rekorder før i tiden.
I 1976 oplevede Europa den varmeste sommer
siden man begyndte at registrere det.
I 1933 havde man den varmeste juni i USA.
Dengang var der lige så mange
nye rekorder for de koldeste dage
som der var for de varmeste.
Set over tid blev temperaturen udlignet.
Nu er der langt flere varmerekorder.
Klimaeksperten Radley Horton studerer hedebølger.
Hvis vi ser på perioden fra 2000 til 2009
var der dobbelt så mange tilfælde med ekstrem varme
som der var tilfælde med kulde.
Der slås flere varmerekorder
end kulderekorder.
Beviserne er ubestridelige.
Verden bliver varmere.
Spørgsmålet er hvorfor?
Professor Scott Denning forsøger at finde et svar
ved hjælp af data fra et netværk af høje tårne
der samler gasser højt oppe i atmosfæren.
Tårnet er 300 meter højt.
Der er de plastikrør, man ser her
der løber op langs tårnet.
De tager luftprøver gennem åbninger.
Luften sendes hen til et instrument i bunden af tårnet
der måler indholdet af kuldioxid.
Målingerne viser, at vi for nylig
nåede 400 enheder kuldioxid per million.
400 molekyler kuldioxid per million luftmolekyler.
Det niveau er det højeste
i millioner af år.
Det meste af kuldioxiden
kommer fra afbrænding af kul, olie og gas
der laver strøm til vores hjem, biler og byer.
Nu opvarmer det planeten.
Kuldioxid er en drivhusgas.
Den absorberer varmestråling fra Jorden.
Varmestrålingen fanges af molekylerne
og bliver afgivet igen.
Den del, der afgives nedad
vil faktisk varme overfladen.
Kuldioxid afgiver varme. Varme gør ting varme.
Så hvis der er meget kuldioxid i atmosfæren
så varmes Jordens overflade.
Drivhusgasser som kuldioxid fungerer som et stort, usynligt tæppe
der holder på varmen.
I løbet af det sidste årti
er verden blevet lige under en grad celsius varmere.
Derfor oplever vi flere ekstreme varmebølger.
Udover livsfarlige varmegrader
har hedebølger også katastrofale følger
på landet.
Åh, gud. Jeg må væk herfra.
Det er hele vejen ned ad bakken. Se lige. Vi skal af sted.
Eksperter undersøge om ekstrem varme
medfører flere skovbrande.
Jeg har aldrig oplevet noget lignende.
-Se lige. -Alle de hjem.
De sidste år har de samlet værdifulde beviser
fra USA's mest ødelæggende brande nogensinde.
I juni 2013 bryder en brand ud i Black Forest, Colorado.
Daphne Knight og Ryan Butler er på vej til arbejde
da de ser røg.
Alt var fint og grønt.
Man kunne se en smule røg ude i siden.
Vi troede ikke, den blev så stor. Vi kørte op her og optog røgen.
Hold da kæft. Det ligner skyen fra en eksplosion.
Stærke vinde spreder ilden hurtigt
i det varme, tørre buskads.
Før brandmændene får kontrol med ilden, når den en farm.
Jeg tror, huset brændte.
Det skabte en stor, sort sky af røg.
Det gik fra dag til nat i løbet af et par hundrede meter.
Vi er der.
Ilden er løbet helt løbsk.
Den raser gennem hele nabolag.
Den bliver på få dage den mest ødelæggende
i Colorados historie.
Næsten 40.000 mennesker bliver evakueret og hundredvis af dyr.
Da de prøver at flygte, brænder to beboere inde i deres garage.
-Der boede de. -Du godeste.
-Det var dem, der døde. -Er det huset? De døde der.
De var taget hjem for at hente deres ting
da de hørte om branden.
De kunne ikke nå ud.
Den nåede hen til garagen.
De pakkede deres ting.
De klarede den ikke.
Der er endnu en bil, der er brændt helt ud.
Efter halvanden uge er ilden under kontrol.
Over 500 huse blev ødelagt.
Jeg tror stadig, jeg er i chok.
Mange af mine venners huse er reduceret til en skorsten.
De tre mest ødelæggende brande i Colorado
har fundet sted inden for de sidste to år.
Begge år var der en rekordstor hedebølge.
Klimaforskeren, Jeff Lukas
undersøger forbindelsen mellem de to.
Han leder efter svar inden i træer.
De indeholder en optegnelse over alle skovbrande i deres livstid.
Denne snit kommer fra en gul fyr
og der har været mange skovbrande i løbet af dets liv.
Træet oplevede og optegnede gennem arvæv
otte forskellige skovbrande.
Vi kan datere hver enkelt af dem.
Årringene viser, om året var varmt og tørt eller koldt og vådt.
Han ser, at de varmeste og tørreste år
falder sammen med de fleste skovbrande.
Gennem tiden har varme og skovbrande gået hånd i hånd.
Selvom hvert af disse år
var varmere en gennemsnittet
så er ingen af dem
lige så varme som de sidste par årtier.
Særligt det sidste.
Det er det varmeste årti i de instrumentelle optegnelser
over de sidste 100 år i Colorado.
Så regionens skove er mere sårbare end nogensinde før.
De ekstra graders varme vil udtørre jorden
og vegetationen.
Det fjerner fugt og gør brande sandsynlige.
Det gør spredningen værre og ødelæggelsen værre.
Højere temperaturer koster allerede dyrt rundt om i verden.
I Australien slog sommeren 2012 til 2013 varmerekorden
og det starter store skovbrande.
Denne tørstige koalabjørn blev fanget i flammehavet.
Den har det ikke for godt.
Den varmeste sommer i Rusland
udløser også hundredvis af skovbrande landet over.
Tusinder flygter fra landsbyer i flammer.
Disse mænd undslipper infernoet.
54 andre var ikke så heldige.
Varmere og tørrere klima skaber flere skovbrande.
Når klimaet ændrer sig
forudser eksperter, at der vil opstå flere skovbrande i fremtiden.
Vi kan desværre forvente
at de brande, vi har set de sidste tre år
vil fortsætte i fremtiden.
Forskning indikerer, at i 2050, i visse områder
vil skovbrande være fem gange mere ødelæggende end i dag.
Når temperaturen stiger, og jorden tørrer ud
så vil flere skove brænde.
Når havet bliver varmere, så kan noget virkelig skrækkeligt ske.
De største, mest ødelæggende storme på kloden. Orkaner.
Når de er værst, så har de vinde
på over 300 km/t.
henover et stort område på flere hundrede kilometer.
Hver enkelt regndråbe føles som en nål.
Små stykker jord føles som en kugle.
Metal flyver rundt som helikopterblade.
Man kan ikke gå ud i det. Det er som en blender.
Orkaner, der også kaldes tyfoner og cykloner
dannes og vokser over havene og næres af varmt vand.
Derfor frygter forskere, at de varme have allerede gør
de enorme stormvejr endnu mere ødelæggende.
Der er god grunde til at tro, at større orkaner
vil være hyppigere med global opvarmning.
Det skyldes, at orkanernes energikilde
er meget varme forhold i havene.
Vi skal stadig lære noget vigtigt
om hvordan orkaner intensiveres
og hvordan de får energi fra havet.
Det kan vi kun, hvis vi ligger lige i overfladen
og ser, hvad der sker med vindene i orkanens øje.
Oktober 2012.
En hvirvelvind samles højt over de varme vande
ved Nicaraguas kyst.
En dræber er født.
Det er den tropiske orkan Sandy.
På sine otte dage vil Sandy koste liv i otte lande
og forårsage skader for over 60 milliarder dollar.
Vildt.
Efter to dage bliver Sandy en fuldvoksen orkan
der raser over Caribien.
Den raser over Caribien med ni meter høje bølger
og vinde på næsten 200 km/t.
Den koster mindst 70 personer livet.
Sandy bevæger sig nordpå over en passage med særligt varmt vand.
Den svulmer op til en superstorm.
En uhyrlig orkan, der er 1.500 kilometer i diameter.
Så drejer den skarpt til venstre
og bevæger sig direkte mod USA's tættest befolkede kystlinje.
Vi er alle bekymrede
over orkanen Sandys mulige slagkraft.
Det er en alvorlig og stor storm.
60 millioner mennesker gør klar til orkanen
der vil gå i land i New Jersey.
Klimatologen, Heidi Cullen, kan ikke tro dens størrelse.
Det var en enorm orkan.
Den var 1.500 kilometer bred
så da den ramte land
strakte den sig over et enormt stykke af landet.
Den 29. oktober.
Den største atlantiske orkan nogensinde rammer USA.
George Kourounis står på strandpromenaden i New York
så han kan opleve den utrolige begivenhed.
Da stormen blev værre
stod det klart, at det ikke var en normal orkan.
Den var virkelig slem.
Der var et bjerg af bølger
der blev holdt tilbage af vinden.
Til sidst skiftede vinden retning
og så kom vandet flyvende ind.
Det tog sandet med sig og ødelagde hele området.
New York har klaret orkaner før
men aldrig så store og med så stor en stormflod.
Vandstanden steg fire meter.
Det er en meter højere end nogensinde før.
Jeg har ikke set så heftig brænding
i de 17 orkaner, jeg har oplevet.
Hele gangbroen blev fuldkommen ødelagt af bølgerne.
De blev trukket ind i landet.
Ingen af plankerne klarede det. Kun betonen stod tilbage.
The Big Apple er ikke parat.
John Mattiuzzi fangede kaosset på Manhattan på video.
Jeg gik ned mod vandet. Der var begyndt at blive oversvømmet.
Det var ret farligt. Der var nogle metalplader.
De vejede cirka 14 kilo, og blev...
...kastet rundt i luften.
Bilalarmer. De synger.
Vandet stiger og strømmer ind i bygninger.
Åh, gud. Åh, gud.
Døren brækkede op. Døren gik op.
Åh, gud.
Undergrundsbanen oversvømmes.
Havvandet strømmer ind på transformatorstationer
der kortslutter og eksploderer.
Pludselig lyste kameraet op.
Så kom der endnu et stort, blåt glimt.
Strømmen går, og eksplosionerne lyser himlen op.
Man kunne se disse blå eksplosioner
i det fjerne.
Det var ret uhyggeligt.
Det var som taget ud af "Independence Day".
Den næste dag når orkanen
over 1.100 kilometer ind i landet.
Der var 6-meter høje bølger.
Folk surfede på Lake Michigan
på bølger fra en storm, der ramte østkysten.
Endelig går dampen af Sandy.
Den efterlader et stort spor af ødelæggelse
og koster over 200 livet.
I New Jersey og Long Island er hele kvarterer skyllet væk.
Meteorologer har en skala, der måler en storms samlede energi.
Sandy var den næststørste på skalaen.
Den havde en energi, der svarer til to atombomber.
Så kraftfuld var den.
Sandy blev kaldt Frankenstorm af medierne.
Et kraftfuldt bæst af en orkan.
Var den en af naturens luner
eller som Frankenstein
et menneskeskabt uhyre, der fik liv
af klimaforandringer?
En orkan er ikke nok til at afgøre det.
Eksperterne studerer utrolige orkaner
fra det seneste årti.
I 2005 var der flere atlantiske orkaner
end nogen andre år.
Blandt andet det dyreste uvejr i USA's historie: Orkanen Katrina.
Du godeste. Det var taget.
I 2005 var det første gang, vi manglede bogstaver i alfabetet
til stormnavne.
Vi måtte bruge det græske alfabet.
Syv i kategori tre eller stærkere. Aldrig set før.
2010 var det næstværste år.
Det er ikke kun atlantiske orkaner, der opfører sig underligt.
I Stillehavet dannes den stærkeste supertyfon
der nogensinde har ramt det sydlige af Filippinerne.
I den Bengalske Bugt
rammer tre ødelæggende cykloner land på kun to år.
Disse ting tyder på, at orkaner ændrer sig
hvad angår frekvens, styrke og placering.
Det ser dog ud til, at de koster færre liv.
I 1900 ødelægger en orkan Galveston
der dengang var den største by Texas.
Den koster 6.000 mennesker livet.
Det er mere end nogen andre i USA's historie.
I 1970 koster cyklonen Bhola over en halv million mennesker livet
i det, der nu er Bangladesh.
Den mest dødelige cyklon nogensinde.
Orkanerne var ikke nødvendigvis stærkere end nutidens.
Folk var dårligere forberedt.
Når orkaner ramte for 30, 40 og 50 år siden
så var de som regel en overraskelse.
Folk kunne ikke nå at forberede sig og komme i sikkerhed.
Der var ingen vejrudsigter. Der var ingen satellitter.
Kommunikation var primitiv.
New Yorks borgmester har beordret evakuering
af Broad Channel.
Orkaner dræber færre i dag, fordi vi har bedre teknologi
og ikke fordi, de bliver svagere.
Hvis en tropisk storm nærmer sig en kyst overalt i verden
så ved folk, at en storm er på vej.
Der er stadig store tragedier
men ikke de monumentale tragedier, man så årtier tilbage
Hvis man vil undersøge, om orkaner ændrer styrke og frekvens
så kommer den mest pålidelige data fra satellitter og radar.
De registrerer alle orkaner i verden
og kan måle deres vindhastighed.
Der er en bekymrende tendens.
Der er flere af de mest ekstreme orkaner.
De stærkeste cykloner er mere hyppige.
Det indikerer den data, vi har.
Det er svært, for vi har kun haft satellitter i tre årtier.
I visse dele af verden er antallet af ekstreme cykloner stigende.
Hvis man skal være sikker på, at der rammer flere orkaner
så er der behov for pålidelige optegnelser over længere tid.
Tendenserne passer
med det, forskerne mener vil ske, når temperaturen stiger.
Varmere have giver mere brændstof til orkaner.
Hver halve grad celsius, der varmer havene
vil forøge vindhastigheden i stormene
med 16 til 32 km/t.
Sandy fik mere energi af det varme hav.
Forskere mener
at den halve grad Celsius, der opvarmer havet
skyldes menneskeskabt global opvarmning.
Der er faktorer, der kan svække orkaner.
Det er ikke sikkert, at orkaner styrkes
da de også påvirkes af andre ting.
Forskel i vindhøjde
henover atmosfæren.
Det tyder dog på, at de stærkeste storme
bliver stærkere, når temperaturen i havene stiger.
En anden effekt af global opvarmning kan gøre orkaner endnu farligere.
Smeltende is og varme have gør, at vandet stiger.
Det vil give flere stormfloder.
Scott Mandia forklarer.
En stormflod er som et dunk i basketball.
Det sker ikke så tit, men når det gør, så er det utroligt.
Kraftfulde vinde presser vand mod kysten
og vandet stiger.
Når stormen tager til, hopper nogen op og lavet et slam-dunk.
Vandet kommer over forsvaret og gør skade.
Kun de stærkeste storme
presser vandet højt nok op til at skabe oversvømmelser.
Som kun de højeste spillere kan nå op og lave et slam-dunk.
Hvis vi hæver gulvet 30 centimeter
kan en gennemsnitlig spiller dunke
hvor det kun var de højeste før.
Det sker på havene.
Vi varmer planeten
vandet udvider sig, og is smelter.
Havet er 30 centimeter højere.
Den høje vandstand gør, at mindre storme nu skaber oversvømmelser.
Nu skaber normale storme stormfloder, der kan oversvømme.
Vi har større skader fra ekstreme storme
og skader fra helt normale storme.
Som en normal spiller nu kan dunke.
Flot.
Stormfloder gør mest skade
de steder, der ikke er parate til dem.
Når klimaet ændrer sig, dukker cykloner op
steder i verden, hvor de ikke er set før.
Orkaner, især de stærkeste af dem
finder man kun bestemte steder i verden.
Det er, fordi der er særlige forhold
der gør, at de kan dannes og blive voldsomme.
I et globalt opvarmet miljø vil de steder måske ændre sig.
Der kommer måske orkaner nye steder.
Måske forsvinder de andre steder på grund af klimaforandringer.
Det er måske allerede sket.
Man havde aldrig set orkaner i det sydlige Atlanterhav.
Det sker først, da en orkan dukker pludseligt op i 2004
og rammer Sydamerika.
Der opstod en orkan i det sydlige Atlanterhav
til vores overraskelse. Den ramte Brasilien.
Heldigvis ramte den ikke tætbefolkede områder.
Dødstallet var kun på fire.
Næste gang er Brasilien måske ikke så heldig.
En stor risiko ved klimaforandringer
er de voldsomme vejrforhold, der kan opstå
på steder, hvor man ikke har erfaring.
Hvor de ikke er hårdføre og trænede i
at forsvare sig mod den slags voldsomt vejr.
Orkanen, der ramte Brasilien, var ret tæt på Rio de Janeiro.
De ved nok ikke, hvad de skal gøre, hvis en orkan rammer.
Disse områder er meget udsatte.
I fremtiden er Rio måske lige i skudlinjen
med træer, der flås op, strømafbrydelser og ødelagt hjem.
Med seks millioner indbyggere
og med en million usikre favelas
vil det være en katastrofe.
Orkaner dominerer overskrifterne
men det vejr, der betyder mest for os
er langt mere ordinært.
Regn.
For meget regn kan få utrolige konsekvenser.
Oversvømmelser og mudderskred.
Ødelæggelse i stor skala.
Mere regn vil påvirke alle på kloden.
Forskere leder efter ændringer i nedbørsmønstre.
De holder øje med verdens største regnskyl:
Den årlige monsun i Indien.
Flere billioner liter vand falder fra himlen
og forvandler landskabet fra brunt og tørt
til grønt og frodigt.
Professor Brian Hoskins er en af de førende eksperter
i den indiske monsun.
Monsunen i Indien er en utrolig ting.
Den finder sted med stor regelmæssighed.
Den giver alt det vand
som de skal bruge til landbruget og livet.
Det tæt befolkede land rummer over en milliard mennesker.
De er afhængige af monsunregnen til mad og vand.
Indien har et kompliceret forhold til regnsæsonen.
Den opretholder livet, men kan også koste liv.
Juni 2013.
Flere hundredetusinde er på den årlige tur
op ad de smalle bjergkløfter i Himalaya.
De skal tilbage, før regntiden begynder i juli.
Dette år er det anderledes.
Regntiden kom flere uger for tidligt
og folk var ikke parate
til så store regnskyl så tidligt.
Nedbøren er tre gange større end normalt for regionen.
Regnen vælter ned ad skråninger
så floden går over sine bredder.
Tusindvis af pilgrimme strander i små bjergbyer.
Den lokale indbygger Kundilal oplevede det.
Floden begyndte at løbe vildt omkring kl. 7.00.
Jeg så alt.
Jeg så alt blive skyllet væk
af floden.
Bygningerne druknede i floden.
Floden stiger til et farligt niveau
og tager hundredvis af huse med sig.
Nu flyder floden der, hvor husene engang var.
Længere nede arbejder Suraj Singh på en restaurant, da strømmen rammer.
Der var en stor mængde vand, så vi måtte flygte.
Vi løb op på et bjerg og stod på en klippe.
Det var et forfærdeligt syn.
Vi var syv på restauranten.
Fire af os druknede på stedet.
Floden river hundredvis med i døden.
Mange af dem var pilgrimme.
To eller tre procent reddede måske livet
men deres chancer var ikke store.
Da oversvømmelserne tager af, har over 5.000 mistet livet.
Jeg troede, at jeg skulle dø
og aldrig ville se mine børn igen.
Selvom jeg er hjemme, så bryder jeg af og til sammen i gråd.
Vi troede ikke, det kunne ske her.
Jeg er 61 år, og har aldrig oplevet sådan en voldsom natur.
Oversvømmelserne i 2013 var de værste i Indiens historie.
Det sidste årti har oversvømmelser
ramt verden over, fra Canada...
Du godeste.
Det har ødelagt bagenden af bilen.
...til Mauritius...
Pas på.
...til Australien.
De voldsomste oversvømmelser i landets historie
forårsagede skader for over 20 milliarder dollar.
Ih, du milde.
Der er en mere.
Åh, nej.
De er færdige alle sammen.
Det er forfærdeligt.
En kanoroer kan se det sjove
da en drive-in bliver en padle-in.
Vil du have pomfritter til?
Jeg vil gerne have en burger.
I Rusland får vandsportsentusiaster
det bedste ud af det voldsomme regnvejr
Ingen steder er immune.
I Saudi-Arabien falder den normale årlige regnmængde
på kun få timer
til manges overraskelse.
I Brasilien sker oversvømmelser så hurtigt
at folk ikke kan nå ud af husene
før de er omringet af rasende vand.
Et vovet spring redder kvindens liv.
Hun mister dog sin hund i syndfloden.
700 dør i Brasiliens værste naturkatastrofe nogensinde.
I visse område af verden
er det tydeligt, at oversvømmelser koster flere liv end før.
Der er en bedre måde at undersøge, om opvarmningen
skaber flere ødelæggende oversvømmelser.
Man kan måle, hvor meget vanddamp der er i luften.
Der er fire procent mere vanddamp i atmosfæren end i 1970'erne.
Det er en konsekvens af den varmere atmosfære.
Der fordamper mere vand fra havene.
Det skaber mere fugt i atmosfæren.
Når der er mere vand i luften, så er der mere regn, når storme dannes.
Det vil ændre nedbørsmønstrene.
Ser man det globalt, så er der en tendens til
større intensitet af store regnmængder.
I fremtiden vil mere fugt i luften
betyde voldsommere regn og voldsommere oversvømmelser
særligt i tropiske regioner som Indien.
Her kan monsunregnen give 15 procent mere vand end i dag.
Voldsomme oversvømmelser kan overvælde landet.
Der falder mere regn.
Vejreksperter kæmper med at løse en grusom gåde.
Mens visse områder bliver vådere, bliver andre tørrere. Hvorfor?
I de subtropiske ørkenområder i verden
falder der mindre regn.
De områder, der allerede er tørre, bliver endnu tørrere.
Det eneste, der er værre end for meget regn, er for lidt af den.
Tørke.
Manglen på vand skaber store problemer.
Vegetationen stresses under en tørke.
Rødderne dør.
Jorden er helt løs, og så kan vinden
løfte jordpartiklerne op.
Så får man disse store bølger af støv, der ruller over landskabet.
Når de bygges op
kan de udvikle sig til et af naturens mest storslåede fænomener:
En sandstorm.
Phoenix, Arizona, den 5. juli 2011.
Efter 14 års sammenhængende tørke
løfter en stærk vind en stor mængde udtørret jord.
Hold da kæft.
En kæmpe sandstorm kommer mod os.
Der er sandstorme i Arizona hvert år, men den her er anderledes.
Folk stopper op og ser på den 160 kilometer brede bølge støv.
Seriøst, Wendy. Kom op af poolen.
Den tids største.
-Hvad pokker er det? -Mor, jeg er bange. Far.
-Åh, gud. -Bare rolig.
John Melton er ny i Arizona og kender ikke dets vejr.
Jeg går rundt om bilen
åbner døren og ser op.
Jeg ser en gigantisk støvsky komme gennem området.
Jeg kunne smage kornene i luften.
Det var en stor sky af støv.
Skyen af støv bliver over halvanden kilometer høj
og opsluger hele Phoenix.
Da støvvæggen lægger sig over dem
forsvinder hele byen i mørke.
Det er blevet nat.
Støvtæppet holder sollyset ude.
Da jeg kom ud på vejen her, var jeg omsluttet af stormen.
Det er en velkendt rute, jeg kører.
Det var så fremmed og ukendt.
Det var helt ugenkendeligt.
Det er en vild, helt sort sandstorm.
Jeg kan kun se tre meter frem.
Det er som en dommedagsfilm.
Det hele er overstået på 40 minutter.
Den største sandstorm i årtier
efterlader Phoenix beskidt og i chok.
Den ellers stille og usynlige tørke gjorde pludselig væsen af sig.
Manglen på vand kan få endnu værre konsekvenser.
USA kender til farerne ved tørke af bitter erfaring.
Der var en lang tørke
i den centrale del af USA
der i historien bliver kaldt the Dust Bowl.
I 1930'erne var 70 procent af det øverste jordlag blæst væk
i et stort område af USA.
Det ødelagde afgrøder, og kvæg sultede.
Det udløste en af de største folkevandringer i USA's historie.
Millioner forlod deres hjem i søgen efter arbejde og mad.
Der er de her klassiske fotomontager fra perioden
hvor farme er begravet i støv.
Det var en forfærdelig klimakatastrofe.
Den nylige tørke i det sydvestlige USA er endnu værre.
Det er især dele af Texas, Kansas og Oklahoma
der har været ramt hårdere i det 21. århundrede
end de var i 1930'erne.
Det menes, at den Nordamerikanske tørke
koster over 100 milliarder dollar.
Jeg tjekkede lige, og der er 40 grader i skyggen.
Se bunden. Den er helt gul.
Bladene dør på den.
Jeg ved ikke. Stænglerne er ret sølle.
Denne, og andre ekstreme tørker verden over
er blevet beskrevet som en megatørke.
I Sydamerika påvirker tørkerne
verdens største regnskov.
Der var en tørke i Amazona i 2005, der slog alle rekorder.
100-årstørken. Så skete det igen i 2010.
I 2010 var der en tørke, der var værre end den i 2005.
Hvor mange 100-årstørker kan der være på 10 år?
De usædvanligt hårde tørker
kan skyldes andre faktorer.
Udover mindre regn kan den globale opvarmning
udtørre alting yderligere.
Når det er varmere, fordamper der mere vand fra planter, jord.
og fra vandingsgrøfter.
Man kan se planterne tørre ud.
Det kan få katastrofale konsekvenser.
Når tørken bliver værre, er der mindre foder til dyrene
Der er mindre vand til byer og mennesker.
Vi er ret godt tilpasset.
Vi har reservoirer og vandkilder.
I udviklingslande
kan det være en katastrofe for dem, der bor der.
Der er store områder i Afrika
der er meget sårbare over for tørke.
Områder, hvor millioner lever som hyrder
af kvæg, der græsser på sparsomme græsarealer.
2011. Den værste tørke i 60 år hærger Østafrika.
Høsten slår fejl i store områder.
Flere tusinde må forlade deres hjem.
Tørke fører til sult.
Den alvorlige tørke og vejret betød, at mange sultede.
Mange flyttede i søgen efter mad.
Det skyldtes vejret.
Dødstallene menes at ligge på over en kvart million.
Det gør tørken til det mest dødelige vejrforhold i dette årti.
Tørken får klimaeksperten, Peter Stott til
at undersøge, om klimaforandringer var medvirkende.
Med en supercomputer
der laver 100 billioner beregninger i sekundet
simulerer han tørken.
Han analyserer, hvilke faktorer, der var medvirkende.
Resultatet er bedrøvende.
Vi fandt, at menneskeskabte klimaændringer
forøgede risikoen, og dermed forøgede
sårbarheden markant for disse folk.
Mere end hvis vi ikke havde påvirket klimaet.
Klimaforandringer gør tørker tørrere
hvilket har dødelige følger.
I fremtiden bliver de endnu tørrere og mere støvede.
Beregninger viser, at Sydeuropa, Middelhavet og Nordafrika
vil lide mest under ødelæggende tørker.
Midt i århundredet vil Sydeuropa måske opleve flere ekstreme tørker.
Dele af Italien, Grækenland og Spanien vil blive til halvørken.
Eksperter har løst gåden om, hvorfor visse områder bliver tørrere
mens andre bliver vådere.
Der er et endnu større mysterium.
Mens verden bliver varmere, bliver visse steder koldere.
Foråret 2013. Storbritannien står midt i en frostperiode.
Temperaturen er ti grader under det normale.
Normalt ville sneen være væk nu.
I stedet har store snedriver begravet landet.
Prøv bare, drenge.
Fint, far. Så er det nu.
Marts var utrolig kold.
Det var en rekord i England, og den havde holdt længe.
Påsken var lige så slem.
Folk frøs. Det var usædvanligt.
Det er den koldeste påske i 50 år.
Det er ikke alle, der nyder det flotte vinterlandskab.
Det er hårdt for landmænd som Gareth Wyn Jones.
På hans farm i Wales er sneet faldet på det værste tidspunkt.
Fårene skal læmme, og tusinder af får har været fanget
under en meter sne i fire dage.
Sneen kom meget sent.
Min far er 77 år. Han har aldrig set noget lignende.
Sidste år gik vi med shorts og T-shirt.
I år graver vi får ud af store snedriver.
Mange af fårene bukker under for kulden.
Den er helt frossen.
Hans hund får færten af noget.
Har de fundet fåret i tide?
Er der en bag den?
Der er en, der skal derned.
Hvem er mindst?
Den er kold og stiv, men i live.
-Utroligt, ikke. Fire dage. -Klarer den det?
Den skal nok overleve nu. Godt gået, drenge.
Godt gået.
Den har været pakket helt ind i fire dage.
Tænk over det. Den blev levende begravet.
Det forstår folk ikke.
Fåret er stadig drægtigt.
Kort efter læmmer det et sundt lam.
Tusindvis af får og lam i de walisiske dale
er ikke så heldige.
Det er en krise, og vi må klare os gennem det.
Jeg kan sige dig en ting.
Der vil være færre får i bjergene.
og måske færre farmere.
I løbet af de sidste par år
har Storbritannien oplevet meget kolde vintre.
For et par år siden troede man, det blev varmere.
Vi havde glemt de kolde vintre.
Det var et chok, da vi fik en virkelig kold vinter.
Der var en kold vinter i 2009 og 2010.
Der var en meget kold december i 2010.
Den slog rekorder. Meget intens.
Temperaturen daler i Storbritannien, og man har kolde vintre i Europa.
Det er første gang i Splits historie. Der er sne.
I Ukraine er dette hus, som mange andre, begravet i en snedrive.
De får endelig gravet sig ud.
Et isslag forvandler Schweiz til et funklende eventyrland.
Der falder sågar sne i Saharaørkenen...
...og Israel.
Vildt. Han er færdig.
Over Atlanten er historien den samme.
Glatte veje skaber kaos.
Det er virkelig skidt.
Hvad sker der?
Vinteren i 2013 vil ikke give slip.
Det presser fremad. Det er helt skørt.
I maj presser en stærk vind et tidevand af iskrystaller
fra en frossen sø hen mod huse i Minnesota.
Åh, gud. Nicky, se.
Det kolde vejr gør, at man spørger
om verden faktisk bliver varmere.
Hvis verden er varmere
hvorfor bliver vinteren så koldere og længere?
Svaret finder vi et usandsynligt sted.
Arktis, der bliver varmere.
Når Arktis bliver varmere
så kan det køle andre steder ned.
Når det bliver varmere, så forstyrres jetstrømmen
et bånd af hurtig luft højt oppe i atmosfæren
der blæser vejrsystemer rundt på planeten.
Det kan holde kolde luftmasser på plads i flere uger i træk.
Klimatologen, Heidi Cullen, forklarer.
Vejret er som Manhattans trafik.
Når den er i bevægelse, så er alle glade.
Det gælder også vejrsystemer.
Det svarer til jetstrømmen
og vejrsystemerne, der bevæger sig med den.
Jetstrømmen styrer vejrsystemerne rundt i verden.
Som biler, der kører gennem et kryds.
Man har aldrig en slags vejr et sted i for lang tid.
Koldt vejr bevæger sig og giver plads til varmt vejr
der så bliver til koldt vejr igen.
Hvis jetstrømmen går i stå
så går vejrsystemerne også i stå.
Det svarer til en atmosfærisk trafikprop.
Det kaldes et blokeringssystem.
Det gør, at en slags vejr
er fanget et sted i lang tid.
Det var det, der skete i Europa og USA sidste vinter.
Der var blokerende højtrykssystemer
og det kolde vejr var fastlåst et sted i flere måneder.
Når vejret bevæger sig, så kan vi klare det
men som med trafikken på Manhattan
så er det ulideligt, når man er fastlåst.
Blokeringssystemer stopper alt i at bevæge sig som trafiklys.
Frem for en iskold vind fulgt af en varmere af slagsen
så er den kolde luft fastlåst.
I fremtiden, når Arktis varmes yderligere op
vil jetstrømmen måske blive langsommere
og fastlåse endnu koldere vejr.
Der kan komme snestorme steder, vi ikke kunne drømme om.
I en varmere verden kan vi faktisk se koldere vintre.
Det hele afhænger af det faktum
at vores klimasystem er utrolig komplekst.
De kolde vintre vil ikke vare evigt.
På længere sigt
vil varmen vinde over kulden.
Der vil være mere ekstrem varme og mindre ekstrem kulde.
Alt mens havisen i Arktis smelter
kan trafikproppen i himlen få store eftervirkninger.
Udover kulde kan blokeringssystemet
gøre alle slags vejr endnu værre.
Hvis varmt vejr stopper et sted
skaber det varmere hedebølger og flere skovbrande.
Når tørt vejr bliver fanget
bliver tørken tørrere og mere støvet.
Når regnvejr fanges, kan det skabe store oversvømmelser.
Klimaforandringer gør visse ekstreme vejrforhold værre.
Flere blokeringssystemer vil være en dobbelt trussel.
Effekten af et varmere Arktis
kan ændre kursen på farlige orkaner
som orkanen Sandy.
Storme, der går op langs USA's østkyst
driver normalt ud i Atlanten, men ikke denne gang.
Sandy tog en unormal kurs tilbage mod land.
Der bliver forsket meget i
om tabet af havis i Arktis
får storme til at tage den rute oftere i fremtiden.
Forskere mener at klimaforandringer
vil skabe større orkaner og stormfloder.
Så et skift i orkanernes stier
vil være en knusende tredje trussel.
Koldere vintre, varmere somre
tørker, oversvømmelser, tordenvejr, skovbrande
og orkaner, der løber helt løbsk.
Vejret er begyndt at ændre sig, og det er kun begyndelsen.
Hvor slemt bliver vejret?
Det afhænger af mængden af kuldioxid
og andre drivhusgasser, vi sender ud i luften.
I min livstid er kuldioxiden steget
fra 330 enheder per million til omkring 400 enheder per million.
I mine børns livstid når det sandsynligvis op på 800 enheder.
Det her er kun toppen af isbjerget.
Hvis niveauet stiger med denne hast
så kan temperaturen været steget syv grader sidst i århundredet.
Det vil udløse ekstremt vejr, vi aldrig har set før.
Det, vi anser som en hedebølge, vil være en normal sommer
der skaber flere skovbrande på alle befolkede kontinenter.
Store orkaner kan forlade deres nuværende områder
og de større stormfloder kan oversvømme 150 millioner flere hjem.
Hvis vi forbrænder fossile brændstoffer
som om intet var hændt
så er vi på vej mod en situation, hvor disse ekstreme vejrsituationer
vil være helt normale sidst i århundredet.
Fire stormjægere følger ekstremt vejr.
Det et blevet en måde at leve på.
Vildt. Han overlevede.
De oplever naturen, når den er ekstrem.
Vildt.
-Klarer vi det? -Ja, ja.
Selv for dem er vejrforandringerne en skræmmende fremtid.
Jeg kan se, hvad der venter. Jeg ved, vejret bliver værre.
Jeg har set det. Jeg forventer, det bliver endnu værre.
Som stormjæger
der aktivt og passioneret forfølger disse ting
så vil jeg være der, når det værste kommer.
Jeg ønsker dog ikke at se den død og ødelæggelse
der følger med det.
Mange mener, det ikke er for sent.
at forhindre denne klimakatastrofe.
Hvis vi skifter til energikilder, der ikke udsender drivhusgasser
så opvarmer vi måske kun kloden to grader.
Det er op til os. Vi har valget.
Vi beslutter fremtidens vejr i dag.
Forskerne er sikre. Vejret bliver værre.
Hvor meget er helt op til os.